79 



näin etäisessä seudussa, minne kuninkaan silmä ei ulottunut, 

 saattoivat he käyttää sitä jokseenkin huonosti. Ja mitäpä 

 voisi entisiltä sotamiehiltä odottaakaan. Kustaa Vaasa näet 

 piti pääasiana saada voutien virkaan semmosia miehiä, ,.jotka 

 ymmärtävät peltotyötä, kalastusta y. m. s." ja sitä hän luuli 

 västa Smålannista Savoon tiüleitten nihtien taitavan parem- 

 min, kun muitten, sekä määräsi, että v. 1552 heistä oli par- 

 haimmat valittavat voudeiksi. Tunnettu on Kustaa Vaasan 

 epäluulo suomalaisia kohtaan ; se ilniaupi muun muassa siinä- 

 kin, että ratsuvouteina Savonlinnan läänissä ei koko tällä ai- 

 kaa näe yhtään savolaista miestä. En voi sanoa, mitentaita- 

 via maanviljeliöitä ja talouden hoitajia nuo kuninkaan asetta- 

 mat voudit olivat, mutta eivät ainakaan Bjelke ja Fincke 

 pidä heitä sopivina virkoihinsa. Usein he kirjottavat hei- 

 dän kelvottoniuudestaan ja eräästä heidän kirjeestään v. 

 1556 luemme, että Smålannin nihdit eivät ole aivan taitavia 

 kruunun tuloja ja menoja hoitamaan, eivätkä edes uutteria 

 talouden hoitajia, vaikka he (Bjelke ja Fincke) ovat koetta- 

 neet valita parhaimmat kaikista. Heidän pyynnöstään mää- 

 räsikin kuningas samana vuonna entisiä voutien kirjuria näille 

 taitamattomille voudeille avuksi 1 ). — Kirjurien avulla voudit 

 olivat vuoteen 1551 saakka tehneet tilinsä linnan voudille, 

 vaan Fincken pyynnöstä antoi Kustaa Vaasa 2 ) mainittuna 

 vuonna voudeille käskyn tehdä tilinsä suoraan kuninkaalle. 

 Usein näemme tileistä, että joko vouti tahi kirjuri itse mat- 

 kusti tilinsä kanssa Tukholmaan selvittelemään sitä. Näissä 

 tileissä on toisella puolen kaikki tulot kartanosta, veroista, 

 sakkorahoista y. m., toisella puolen kaikki se, mitä oli viety 

 Viipuriin, Savonlinnaan, Helsinkiin tahi muualle, mitä oli läpi 



*) Arv. Handl. IV, 98, 251 ja 346 y. m. 

 2 ) Arv. Handl. II, 316. 



