82 



piirikunnistaan ; sekä etta „luultavasti sai niinismies virkansa 

 voudilta", ja arvelee, etta nimismiehillä oli „tekemistä kyydit- 

 semisen ja kestitsemisen kanssa". 



Savonlinnan läänissä on hallinto vuoteen 1556 (?) saakka 

 nähtävästi pysynyt selvemmin, kun Ruotsissa, keskiaikasella 

 kannalla, koska Forssell Ruotsissa olevien läkteitten mukaan 

 ainoastaan voi tekdä arveluja, ja niinä Savonlinnan läänin tili- 

 kirjoista saatujen tietojen nojalla luulen voivani olla paljoa 

 varmempi puhuessani näistä alemniista hallinnon jäsenistä. 



Yrjö Koskinen sanoo x ) Suomen Keskiajan virkamiehistä, 

 etta „alhaisempia virkamiekiä kuin vouti ei nä'y olleen ; sillä 

 nimismiehet kuuluivat talonpoikien luokkaan, kukin omassa 

 pitäjässään". Tämän lausunnon edellinen osa on yktä pitävä 

 sekä Forssellin etta minun edellä lausumani mielipiteen kanssa, 

 mutta jälkimmäinen („sillä nimismiehet kuuluivat talonpoikien 

 luokkaan") ei ole mielestäni täysin riittävä selitys päälauseelle. 

 Voudit näet eivät olleet — niin kun edellisestä tiedämme 

 — ollenkaan sivistyneempiä kun nimisiniehetkään, vaan ta- 

 vallisesti myöskin talönpoikia (eivät talonomistajia), vaikka 

 aina ruotsalaisia. Mutta nwtsalaisia näemme Savonlinnan 

 läänissä useinkin vv. 1541 — 1571 nimkmiehinäkin 2 ). Suurin 

 erotus on siinä, etta, niin kuo jo edellä mainitsin, voudeilla 

 oli vakinainen vuotuinen palkka, mutta nimismiehet olivat, 

 samaten kun neljcmnes- ja kymmenesmiehet, veron kannossa 

 Tiruunun urahkamiehiä, jotka olivat piirikunnassaan ottaneet 

 kantaakseen vissin veron vissiä taksaa y. m. velvollisuuksia 

 vastaan 3 ). Nimismiehet kantoivat näet „itselleen elatukseksi 



!) Suomen kansan historia, toinen painos, siv. 108—109. 



2 ) Esirû. t. 1541 Pellosniemellä, Juvalla ja Eantasalrnella. 



3 ) Tämä on aivaii samanlaista knu se, josta Hans Hildebrand 

 teoksessaan „Sveriges Medeltid" sir. 279 pvdmu, vaikka hän ei näy käyt- 

 täyän nimitystä „makkamies". 



