87 



Buotsissa. En tiedä varmaan sanoa, minä vuonna tämä muu- 

 tos itse asiassa on tapahtunut, mutta vasta vuoden 1559 ti- 

 leissä näemme ensi kerran mainittavan, että nimismiehillä ja 

 neljännesmiehillä on talonsa vapaa veroista ja että vouti heille 

 antaa vissin määrän eri parseleissa „siitä vaivasta (omak), 

 joka heillä on kyyditsemisestä" 1 ). Tästä lähtien nimismiehet 

 ja neljännesiniehet siis muuttuvat yksinomaa kestikievareiksi. 

 Merkillistä on, että vielä meidän aikoinammekin on muuta- 

 mia samoja taloja kestikievareina, kirn 15-sataluvulla. (Esim. 

 Toivola Mikkelistä lounaseen päin menevän valtamaantien 

 varrella nykysessä Mäntyharjun seurakunnassa). 



Veronimitykset „nimismiesvero", „neljäunesmiesvero" ja 

 „kymmenesmiesvero" kyllä pysyivät vielä tästä lähtienkin, 

 samaten kun itse verotkin. Ne vaan tulivat nyt vakavammiksi 

 ja niiden kannossa arvatenkaan ei ollut enää nun paljo sijaa 

 mielivaltaisuudelle ja vääryydelle, kun ennen. Samalla oli 

 kruunulle suuri etu tästä muutosta, kun näet nionista parse- 

 leista, jotka ennen olivat jääneet virkamiesten ja veronkanta- 

 jien taskuun, nyt tehtiin tili kruunulle. 



*) Vertaa Arv. Handl. IV, 339. 



