89 



olivat tottiineet antamaan palatessaan kalalta ja kulkiessaan 

 linnan sivu, toiset yhden, toiset kaksi haukia veneeltä 1 ). 

 Toinen suuri yhteiskalastuspaikka oli Puruvesi, jossa v. 1543 

 läänin asukkaita oli käynyt kalastamassa 406 pienemmälläja 

 15 suurella nuotalla 2 ). Kuinka tärkeänä kalanpyyntiä vielä 

 15-sataluvulla pidettiin, voinime arvata siitäkin, etta Savon- 

 linnalla itsellään oli ympäri lääniä v. 1571 kaikkiaau 13 ka- 

 lastuspaikkaa, joissa kalastettiin 11 nuotalla, 15 lohiverkolla, 

 130 siikaverkolla, 350 haukiverkolla, 120 lahnaverkolla, 40 

 säynäjäverkolla, 2 laanalla, 3 selkänuotalla eli vadalla, 57 

 katiskalla ja 23 merralla 3 ). Näistä saatiin voudin tilin mu- 

 kaan v. 1571 yhteensä suolakalaa 6 lästiä, 9 tynnyriä 1 3 /4 

 nelikkoa, eli lähelle 190 tynnyriä, ja tuoretta kalaa 27 kip- 

 puntaa 10 naulaa. Enin näytään saaneen haukia ja pientä 

 kalaa (ahvenia, särkiä y. m.) ja siikojakin. Lohia saatiin 5 

 tynnyriä, lahnoja ja säynäjiä aivan vähän. 



Toinen todistus kalastuksen tärkeydestä on se, etta 

 Kustaa Vaasa, tuo suuri ja taitava talouden hoitaja, piti 

 esim. Partalan kuninkaankartanoansa varten kalavesiä Pohjan- 

 maalla 4 ), sekä se, etta sama kimingas alituisesti kirjottaa käs- 

 kynhaltioilleen kalastuksesta ja kalastuspaikoistaan 5 ) Savon- 

 linnan läänissä. 



Vähemmin tiedämme metsästyksestä tälta ajalta. Mutta 

 ei se ole aivan vähänen ollut, sen voimme arvata siitä, etta 

 savolaiset koko tällä ajalla, käydessään kauppaa „venäläisten"" 

 (Venäjän-Karjalan asukkaitten) kanssa, tavallisesti vaihtoivat 

 näitten palttinaan ja sarkaan y. m. turJciksia, eli etta raha-sa,- 



1 ) V. A. N:o 1. 



2 ) V. A. N:o 6134. 



3 ) V. A. N:o 6M0. 



4 ) Katso siv. 11. 



6 ) Esim. Arv. Handl. III, 257; IV, 205. 



