91 



muistaa, etta nämä turkikset övat ainoastaan niitä, jotka mak- 

 settiin verona krmmulle; mutta niistä emme saa tietää mi- 

 tään, jotka läänistä vaihtokaupan kautta vietiin ulos. Luon- 

 nollista on, etta monikin, jolla olisikin ollut turkiksia, mie- 

 luimmin maksoi veronsa ohrissa eli muussa, koska turkikset 

 olivat lääniläisten karvoja kaupaksi käypiä kaluja ja vil- 

 jalla oli verrattain liuono hinta 1 ). Sen verran me noista 

 numeroista kumminkin voimme huomata (varsinkin ver- 

 taanialla v:n 1552 ja 1561 lukuja, jotka övat samanlaisista 

 lähteistä) etta tämä aikakausi juuri on metsästyksen loppu- 

 aikoja. Mitä läänin eri osiin tulee, niin ölen jo edellisessä 

 huomauttanut, etta Visulahden ja Pellosniemen nimismies- 

 kunnista, joissa oli vanhin asutus, ei enää makseta paljo ol- 

 lenkaan turkiksia verona. Se osa, mista koko ajalla tuli euin 

 nahkatavaroita, oli Juvan pitäjän pokjoinen puoli. Tavinsal- 

 melta on kruunu saanut verrattain väkän turkiksia, siiken 

 näkden, etta se oli myöhään ja harvaan asuttua. Sakkoluet- 

 teloista näemme, etta sieltä vietiin alituisesti turkiksia kau- 

 paksi Kainuusen. 



Kun katselemme eri lajeja turkiksia, niin heti ky- 

 symme, mitä nuo „Samfong" övat. Siitä en ole saanut sel- 

 vää, mutta luulen sen merkitsevän sékanahkoja, eli oravan, 

 vesikon ja ehkä kärpänkin nahkoja. Tämän päätän siitä, etta 

 niitä löytyi verrattain paljo, ja etta ne olivat saman arvosia, 

 kun oravan ja vesikon naliat. Jäniksen ja peuran nahkoja 

 kaipaamme kerrassaan tästä luettelosta, mutta se tullee siitä 

 syystä, etta mahdollisesti niitä ei viety Tukholmaan. Tileistä 

 näemme kumminkin, etta jäniksen nahkoihin on vaihdettu 

 kauppatavaroita „venäläisiltä". Omituiselta näyttää myös kar- 

 hun nahkojen vähyys, ja hirvi näkyy jo tähän aikaan olleen 



x ) Arv. Handl. II, 311. 



