92 



harvinainen Savossa. Siilien viittaa kuningas Juhana IILn 

 kirjekin, v. 1556 1 ). 



Asken sanoin, etta kalastus ja metsästys eivät enää tähän 

 aikaaii olleet tärkeinimät elinkeinot Savonlimian läänissä. 

 Se oli kaskenpoltto. Sen voimme päättää siitäkin, etta kas- 

 kenpolttoa pidetään verotuksen perustuksena jo v:n 1543 

 veroselityksessä, missa luemme: „Ja koska Savonlinnan lää- 

 nissä ei ole ollenkaan vuotuisia eli vakinaisia viljapeltoja, niin 

 kun Hämeessä eli nmualla Suomessa, vaan (savolaisten) täytyy 

 viljellä nietsää ja hakata kaskimaita, joita he voivat pitää 

 korkeintain 6 — 8 vuotta — — . Sitten tulee heidän hakea 

 itselleen uusia peltoja ja" kaskimaita". Kuinka tällä kasken 

 viljelemisellä vv. 1541 — 1551 oli tärkeä sija elinkeinojen jou- 

 kossa, voimme toiseksi päättää seuraavasta seikasta. Edelli- 

 sestä (siv. 66) tiedämme, etta pääveroa otettiin alussa oikeas- 

 taan ohrissa, mutta veroseiityksistä näemme, etta asukkaat 

 saivat vaihtaa ohrat lihaan, kalaan ja turkiksiin sen mukaam 

 mitä itsekukin voi parhaiten liankkia 2 ). Tilikirjoista saamme 

 laskemalla selville, etta pääveroa maksettiin: 



ohrissa lihassa kaloissa ja tnrkiksissa rukiissa 



10% 5% 



5% 2% 



3% 2% 



3 % 1 % 



2% 4% 



todista mitään varmasti, sillä 

 veroa maksoi tietysti jokainen siinä tavarassa, joka ha- 

 ndle oli edullisinta, mutta niistä voimme kumminkin suunnil- 



1541 



67% 



18% 



1546 



73% 



20% 



1549 



73% 



22 % 



1550 



60% 



36% 



1551 



59% 



35% 



Nämä 



numerot 



eivät 



*) Arv. Handl. IV, 313. 



2 ) 8 — 10:stä arviopunnaii-alasta 1 lehmä, 2:sta 1 lamnias tai tuoM, 

 l-.stä 2 L& haukia, eli 1 ketim nahka, eli 8 — 12 oravan nahkaa, j. n. e. 



