94 



vielä oli „neitseellistä", koskematonta, maata peitti vuosisato- 

 jen lehti- ja risukasat, jota vastoin myöhemmin vuosisatojen 

 kaskenviljelys on syönyt maan pinnan melkein paljaaksi ruo- 

 kamullasta. Tätä asiaa todistaa sekin, että 15-sataluvulla 

 voitiin kaskesta ottaa 6—8 satoa, nykyään korkeintain 2, 

 narvon enemmän, mutta tavallisesti ei oteta kun yksi sato. 

 Ja kuitenkaan nykynen metsän vähyys ei silloisia kaskenpoltta- 

 jia estänyt vaihtelemasta viljavainioitaan. — Tämän ölen takto- 

 nut mainita, koska sekin puolestaan todistaa, miten vähän 

 voutien rehellisyyteen tilien teossa on luottamista. 



Kun siis meillä ei parempia tietoja ole, tahdon tuoda 

 esille semmosia, kun on saatavissa, vaikka niillä ei suuria 

 saada aikaan. Voutien tilit kruunulle tehtiin näet siten, että 

 ensiksi laskettiin yhteen kaikki, mitä kruunulle eri parseleissa 

 oikeastaan olisi ollut tulevaa, siitä otettiin sitten pois se, mitä 

 ei tullut sisään syystä tai toisesta („afkortningen") ja sen jäl- 

 keen laskettiin, mitä eri parseleista on maksettu muissa tava- 

 roissa, kun ne oikeastaan olisivat olleet maksettavat („förbyt- 

 ningen"), ja kaikesta tästä saatiin viimein kruunun todelliset 

 tulot („rette opbörden", tahi „behollen summa"). Tästä sum- 

 masta ölen ottanut ne tiedot, jotka saadaan kruunun tuloista 

 Savonlinnan läänistä eri viljalajeissa vv. 1551, 1561 ja 1571. 

 Täysissä lästeissä — lästi = noin 36 tynnyriä — saatiin: 

 Rukiita Ohria Kauroja 

 V. 1551 11 58 17 1) 



„ 1561 27 140 51 *) 



„ 1571 46 160 62, 



joista saamme seuraavat prosenttiluvut : 



*) Tuo suuri eroavaisims krmmim tuloissa vv. 1551 ja 1561 saa 

 selityksensä siv. 86 mainitusta tällä vuosikyinmenellä tapaktimeesta ve- 

 ronkanto-järjestelniän rnuutoksesta. 



