95 



Rukiita Ohria Kauroja 

 V. 1551 13% 68% 19% 

 „ 1561 12 „ 65 „ 23 „ 

 „ 1571 17 „ 59 „ 24 „ 



Näistä numeroista tosin emme voi päättää mitääu var- 

 maa, vaan kun tiedämme, että veroja koetettiin ylimalkaan 

 ottaa itsekustakin maakunnasta semmosissa parseleissa, joita 

 asukkaitten oli mahdollista maksaa, ja että veron maksajat 

 saivat vaihtaa eri parseleita sen mukaan, miten heule vaan oli 

 edullisinta, nun mielestäni kumminkin voimme vähän tehdä 

 arveluja näitten viimeksi saatujen prosentilukujen nojalla. 



Niistä-, samaten kun siv. 92 olevista varhaisempia ai- 

 koja kuvaavista, näemme, että viljalajeista oliratta epäelemättä 

 täliän aikaan on ollut etusija. Mutta kumpasestakin taulusta 

 näemme myös, että Savonlinnan lääniläiset vuosi vuodelta 

 rupeavat maksamaan verojaan suhteellisesti yhä vähemmän 

 ohrissa. 



Se, joka tuntee Savon maanviljelyksen historiaa viime 

 ajouta, ja tietää, miten väliän Jcauroja siellä tämän vuosi- 

 sadan alussa on viljelty, ja miten sen viljeleminen vasta 

 aivan viimesillä vuosikymmenillä on ruvennut kasvamaan, 

 kummastelee todellakin, kun näkee yllä olevista numeroista, 

 että Savonlinnan läänistä on maksettu veroja kauroissakin ja 

 että esim. v. 1571 kauroja on maksettu 24 % kaikista vilja- 

 lajeista. 



Bukiin viljeleminen on ollut verrattain pieni tähän 

 aikaan. Omituinen ilmiö on se, että Tavinsalmelta ensi vuo- 

 sina (1548—1551) maksetaan pääveroa verrattain paljo ru- 

 kiissa. V. 1548 maksetaan näet 48 % pääverosta rukiissa, 

 31 % ohrissa. Varsinkin on Savilahden myöhimmin asute- 

 tussa neljänneskunnassa rukiita maksettu paljo (55%)- J° v - 

 1549 tämä suhde on muuttunut siinä määrässä, että koko 



