96 



nimisinieskimnasta înaksettiin pääveroa rukiissa 25 %, ohrissa 

 51 %• J a seuraavina vuosina se muuttuu yhä vaan, niin etta 

 kohta ohrilla on sama etusiansa, kun muuallakin läänissä. 

 Tätä ei voine mimten selittää, kun etta Tavinsalmella oyat 

 västa tulleet kylväneet ensiksi kaskiinsa rukiita ja niistä mak- 

 saneet veronsa, mutta sittemmin samoihin kaskiin kylväneet 

 ohria ja kauroja, koska rukiit eivät menesty monta vuotta 

 samassa kaskessa. 



Kun vertaamme läänin eri osia toisiinsa v. 1571, niin 

 näemme, etta kauroja on maksettu enin (noin 50 %) Visu- 

 laMesta ja Pellosniemeltä ja vähin (15 %) Rantasalmelta ja 

 Tavinsalmelta ; rukiita sitä vastoin enin viimeksi mainituista 

 nimismieskunnista (43 %) vähin Ju välta ja Säämingistä (25%)- 



Muista viljalajeista emme näe tileissä mitään maimttavan, 

 paitse veJwiästä.jotdL kuninkaan kartanoilla viljeltiin aivan vähän. 



Nauriita on ainakin kuninkaan kartanoilla viljelty hy- 

 vin vähän, välistä ei ollenkaan. Sen sijaan näytään viljellyn 

 herneitä ja papuja. Linnan läheisyydessä on sitä paitse vil- 

 jelty kacdia ja sinappiakin vähäsen. 



Karjanlwiclosta tulee minun nyt puhua. Tästäkään 

 emme tiedä paljo ennen v. 1571. Siv. 92 olevista veronmak- 

 sua valaisevista prosenttiluvuista v. 1541 — 1551 näimme, etta 

 v. 1541 on lihassa maksettu 18% kaikista veroparseleista, 

 ja etta tämä luku on vuosi vuodelta noussut niin etta v. 1551 

 jo maksettiin 35°/o- Kun tiedämme, etta tämä oli lehmän, 

 lampaan ja vuohen lihaa, niin voinemme tästä arvata, etta 

 näiltä ajouta alkaa karjanhoito tulla tärkeämmäksi elinkei- 

 noksi. Sitä todistavat puolestaan myös seuraavat numerot, 

 jotka ölen saanut laskemalla papinveroa maksetun voin 

 mukaan lehmäluvun Savilahden, eli Mikkelin kirkkopitäjässä, 

 joka suunnille oli alaltaan sama kun Yisulahden ja Pellosnie- 

 men nimismieskimnat yhteensä: 



