97 





Lehmiä 



Taloiitta 



Lehiniä taloutta kohti 



V. 1543 



850 



1326 



0,6 



„ 1561 



1508 



1323 



1,1 



„ 1571 



1516 



932 



1,6 1) 



Varhaisemmilta ajouta ei saa koko lääniä koskevia lu- 

 kuja, mutta papinveroluettelojen mukaan oli jokaista verotet- 

 tua taloutta kohti vv. 1561, 1566, 1571 seuraava määrä leh- 

 miä läänin eri osissa: 



v. 1561 



Visulahdessa . . . 1,4 



Pellosniemellä . . . 0,9 



Juvalla 1,4 



Säämingissä . . . 1,5 



Rantasalmella . . . l,o 



Tavinsalmella . . . 1,3 



Savonlinnan läänissä 1,3 



Kaikki nämä numerot siis näyttävät, että karjauhoito 

 tämän tutkimuksemme käsittämällä ajalla on ollut vilkkaassa 

 edistymisessä, siitä kun se Uuden ajan alussa on nähtävästi 

 ollut aivan alulla. Tämän karjanhoidon enenevän merkityksen 

 jälkeen v. 1541 selittää mielestäni erämaitten asuttaminen. 

 Etelä-Savon asukkaat olivat näet tottuneet siihen asti hake- 

 maan elatuksensa erämaista, ja kun tämä vanhastaan totuttu 

 elinkeino 1540-luvulla yhtäkkiä riistettiin pois, nun he ensiksi 

 päästivät haikeat valitushuudot, mutta vähitellen on heidän 

 täytynyt ruveta hankkimaan itselleen uusia elinkeinoja 2 ) ja 



1566 



v. 1571 



U 



1,4 



1,8 



1,9 



1,5 



1,7 



1,3 



1,3 



1,4 



1,7 



2,0 



2,i 



1,5 



1,7 



a ) Sille, joka epäelee tätä lehmäluvun väkyyttä, tahdon mainita, 

 että Fincke v. 1556 kirjottaa kuninkaalle, että känen läänissään on vero- 

 talollisia, joilla monellakaan ei ole oniituista lehmää, vaan he pitävät 

 2—3 yhdessä yhden lekmän. Arv. Handl. IV, 210. 



2 ) Samaten ovat eshn. meidän aikoinamme rantatiet pakottaneet 

 entisiä raktimiekiä niaanviljelykseen, vaikka he ensin ovat valittaneet 



knolevansa nälkään. 



7 



