98 



viimeksi maimtut luvut mielestäni kertovat, etta karjanhoito 

 on ollut se, joka tästä enin on hyötynyt. 



Karjanhoidon tilaa läänissä v. 1571 valasevat lähemmin 

 ne tiedot, jotka saamme n. k. hopeaveroluetteloista, ja jotka 

 olen koonnut Liitteesen IV. 



Asian selvyydeksi olen seuraavaan tauluun sovitellut 

 mainitusta liitteestä saadun keskimääräisen karjanluvun itse- 

 kutakin taloutta kohti läänin eri nimismieskunnissa ja koko 

 läänissä, ja vertailun vuoksi olen ottanut vastaavat luvut Sai- 

 rion pitäjästä (Hämeessä), koko Ruotsista ynnä erittäin Ån- 

 germanlanmn läänistä, jossa asutus oli suunnille yhtä nuori, 

 kun Savossa, ja vihdoin Savilahden neljänneskunnasta. 



Nuorta kar- 

 jaa. 



3-4 



vuot. 



i 2-2 

 vuot. 



Visulahti . 



Pellosnieini 



Juva 



Sääminki ....... 



Rantasalmi 



Tavinsalmi 



Savonlinnan lääni .... 

 Saarion pitäjä (Hämeeesä) *) 

 Ruotsi 



Angermanlannin lääni . . 

 Savilahden neljänneskunta 



1,4 



1,2 



1,1 

 1,2 



1,1 

 1,2 



1,2 

 0,9 

 1,2 



(2,o) 2 ) 



0,9 

 1,3 



2,2 



1,7 



1,8 



1,7 

 1,8 



2,2 

 1,9 

 2,3 

 4,8 



(4,0) 2 ) 



4,8 

 2,5 



0,3 

 0,2 

 0,2 

 0,2 

 0,2 

 0,2 

 0,2 

 0,4 

 0,9 



0,1 



0,4 



0,8 



2,6 



0,6 



2,0 



0,5 



2,2 



0,3 



25 



0,5 



2,6 



0,6 



2,7 



0,6 



2,4 



23 



2,3 



1,7 



4,8 



0,6 



4,7 



0,8 



3,4 



1,4 



0,9 

 0,5 

 0,3 

 0,3 

 0,3 

 0,6 

 1,0 

 1,7 



0,4 



0,9 

 0,7 

 0,4 

 0,5 

 0,3 

 0,4 

 0,5 

 0,4 

 2,5 



0,7 

 0,5 



!) Hist. Arkisto VIII, 72, Garibaldi Nyströniin tntkimus. 



2 ) Nämä toiset numerot tulevat siitä, että olen siirtänyt kärkien 

 luvun hevosten luvun kanssa yhteen, koska kärkiä käytettiin Kuotsissa 

 siikenkin aikaan hevosten asemasta. 



