103 



Jos edellä saadut eri eläinlajieu summat muutetaan nau- 

 taeläimen arvoon *), nun saadaan 



V. 1571— 16,630 

 „ 1880—102,060. 



Nämä numerot siis osottavat eläinluvun kasvamisen tällä 

 ajalla l:stä 6u,:ään. Ruotsissa sama kasvaminen onkun 1:2,58. 



Seuraavassa taulussa otamme verrataksemme väkilukua 

 eläinlukuun vuosina 1571 ja 1880 (1871). Etelä-Savossa mää- 

 räämrae väkiluvun tasasesti 24,000:ksi v. 1571 ja 120,000:ksi 

 v. 1880. 





100 henkilöä kohti pidettiin 



Summa eläi- 



miä nauta- 



eläinten ar- 



vossa. 



Hevosia. 



Lehmiä. 



Lampaita. 



Sikoja. 



1571 



1880 

 (1871) 



1*71 ! 1880 

 loa (1871) 



1571 



1880 

 (1871) 



1571 



1880 

 (1871) 



1571 1 1880 

 10/1 | (1871) 



Etelä-Savossa . 

 Euotsissa (1871) 



69 

 154 



85 

 63 



18 



21 



13 

 9 



31 

 64 



49 

 31 



41 



76 



37 

 38 



9 

 39 



17 



8 



Ruotsissa on kotieläinten luku nun kun äsken näimme 

 kasvanut 2,58 kertaa nun suureksi. Mutta verrattuna väkiluvun 

 kasvamiseen ei eläinluku ole voinut likimainkaan seurata 

 sitä, sillä se on vähentynyt melkein yhtä paljo, eli on ainoas- 

 taan 2,44:s osa 1571 vuoden luvusta. Mutta Forssell sanoo 2 ), 

 että tämä ei kummastusta herätä, koska samalla lailla on 

 käynyt useassa muussa maassa, jossa varallisuus kumminkin 

 on ollut enenemässä. Tämmösen kehittymisen on vaikuttanut 

 osaksi itse karjanhoidon edistyminen, osaksi se, että kansa 

 on hankkinut itselleen muita tärkeitä elinkeinoja. Sen vuoksi 



*) Katso Hans Forssell: „Anteckningar om Sveriges jordbruksnä- 

 ring i 16:de seklet", siv. 173. Hän on tässä mnuttamisessa pannut yk- 

 den raavaan nautaeläimen = 2 / 3 kevosta; = 2 nuorta nautaeläintä; = 

 10 lammasta; = 12 vuokta; = 4 sikaa. 



2 ) Sama teos siv. 54—55. 



