kuuluu n kirkkppitäjään , joiika (apuveron) jalosukunen 



Pertteli Yrjönpoika Ströinsnäsin lierra 1 ) sekä Kamarikirjuri 

 Pentti Perttelinp. Hanen Kunink. Majesteettinsa, meidän Ar- 

 mollisimman Herramme käskystä pani Savonlinnan läänissä, 

 joka myöskin on suoritettu — — kymmenesmiesten kertomuk- 

 sen ja itsekunkin miehen valan mukaan, joka tässä jälempänä 

 seuraa, joka kirkkopitäjästä erikseen". 



Sus kymmenesmiesten kertomiiksen mukaan. Ei ole siis 

 käyty talosta taloon „raastamassa ja syynäämässä", tahi „oman- 

 tunnon mukaan punnitsemassa itsekunkin metallivarastoja sekä 

 laskemassa ja arvioimassa jokaisen karjastoja". 2 ) Papit arva- 

 tenkin ovat kirjottaneet tuon valallisen vakuutuksen hallituksen 

 käskystä. Mutta se, joka vähänkään on perehtynyt liistoriaan, 

 tietää kuinka vähästä arvosta valapattosuutta ennen aikaan 

 pidettiin, 3 ) ja siis voimme epäillä, onko pappikaan kulkenut 



v ) Eräästä kirjeestä on Hans Forssell saanut sen tiedon, että muuan 

 Hannu Laurinp. Isnäs'in herra oli rnäärätty veroa kantamaan Savonlinnan 

 ja Wiipnrin läänissä, mutta käntä ei näy ei kuulu ainakaan Savonlinnan 

 läänin tileissä. Hänen sijassaan on siis tuo Strömsnäsin herra, josta tie- 

 dämme, että hän on ollut Lappveden kihlakunnan v.outina 1547 — 56, Wii- 

 purin linnan päällikkönä 1566 — 67 ja Wenäjän kieltä taitavana on hän 

 tulkkina kulkenut hallituksen läketyskunnan niukana Wenäjälle vv. 1561, 

 1566 ja 1574. Hän aateloittiin nimellä Mjöhund, mutta hänen kuolles- 

 saan v. 1580 sammui suku miesperillisten puut'teessa. Katso Schlegel ja 

 Klingspor: „Den med sköldehref förlänade men ej å riddarhuset introdu- 

 cerade svenska adelns ättartaflor", siv. 190. 



2 ) Näin arvelee A. G. Fontell: „Finsk Tidskrift" Tom 18, s. 102. 

 Että vaskimäärää ei ainakaan Säämingin ja Juvan nimismieskunnissa ole 

 puntarilla mitattu, huomaa heti veroluettelosta, sillä itsekullekin taloudelle 

 on pantu ainoastaan fasanen määrä 5, 10, 15, 20 U tai enempi. Mahdo- 

 tonta on uskoa, että asukkaitten kattilat täällä olisivat olleet niin yhtä 

 suuria, kun ne esim. Visulahdessa ovat hyvin erilaisia. 



3 ) Muistakaamme esim. piispa Terseruksen elämää. 



