XLvn 



Mutta koska Savonlinnan lääni Ruötsiin verrattuna oli harvaan 

 asuttua, ja kun olen ottanut näin supistetim ålan tutkittavak- 

 seni, niin oli minusta syytä ottaa nämä tiedot kymmenes- 

 kunnittain. Siten ovat taulut Liitteessä IV syntyneet. Niistä 

 näemme ensin jokaisen kymmeneskunnan yhteen lasketun omai- 

 suuden erikseen, sitten jokaisen neljänneskunnan oraaisuuden ja 

 lopussa vihdoin koko pitäjän omaisuuden. Nämä taulut ovat 

 jokseenkin samankaltaset, kun useammat Forsell'in tauluista. 

 Niistä puuttuu ainoastaan kolumnit kultaa ja rautaa varten, 

 sillä edellistä ei oie takseerattu ollenkaan ja rautaakaan ei löydy 

 luetteloissa mainittuna enempää, kun yhdellä talokkaalla Ranta- 

 salmella 5 naulaa, jonka tähden en oie ottanut sitä ollenkaan 

 tauluihin. Hevosia luetellessa mainitaan raelkein aina sekä 

 luku että arvo; ani harvon jääpi jompikumpi pois, ja sen olen 

 täyttänyt sen mukaan, miten itse kussakin tapauksessa on to- 

 denmukaisimmalta näyttänyt. Enimmiten olen pannut yliden 

 hevosen kymmenen markan arvoseksi, niin kun se on useim- 

 pien pitäjien luetteloissa. 



Mutta arveluttavampi on se seikka, että kaikissa pitä- 

 jissä ehkä ei ole otettu varsoja ollenkaan lukuun. Tämän ajan 

 voutien muissa tileissä hevosista puhuessa mainitaan näet aina 

 „hevoset", „tammat" ja „varsat" erikseen. Samaten on Rantasal- 

 men ja Tavisalmen hopeaveroluetteloissa aina erikseen mainit- 

 tuna kaikki kolme eri lajia ja varsoilla on aina pienempi arvo 

 (tavallisesti 5 markkaa, muilla 10) kun aikaisilla. Mutta kaik- 

 kien muitten pitäjien luetteloissa mainitaan erikseen ainoastaan 

 „hevosia" ja „tammoja", mutta ei varsoja. Juvan ja Säämingin 

 luettelojen mukaan ei niissä pitäjissä olisi löytynytkään hal- 

 vempi-arvosia hevosia, kun 10 markan. Sitä vastoin on ve- 

 rottaja Visulahdessa ja Pellosniemessä pannut useinkin pie- 

 nempiä arvoja hevosille, kun 10 markkaa. Syytä verottajilla 

 olisi ollutkin heittää varsat pois verotuksesta, sillä se Järjestys", 



