118 



Orsaken härtill ligger väl till väsendtlig del i materialets be- 

 skaffenhet. Ända till år 1878 innehöll den årliga mortalitets- 

 statistiken uppgifter om döde endast inom vissa större ålders- 

 grupper (0—1, 1—3, 3—5, 5—10, 10 — 15 år, o. s. v.) och 

 äfven de hvart femte år uppgjorda folkmängdstabellerna 

 upptogo de lefvande fördelade i enahanda grupper. Bear- 

 betningen . af ett dylikt material är förenadt med vissa om- 

 gångar och svårigheter, emedan luckorna deri måste fyllas 

 genom sannolika värden, härledda medelst beräkning. 



En väsendtlig förbättring af dödlighetsstatistiken i vårt 

 land har från och med år 1878 kommit till stånd. Efter 

 nämnda tid upptaga nämligen de af presterskapet årligen 

 uppgjorda dödlighetstabellerna en fördelning af de under året 

 aflidne icke blott efter ettåriga åldersklasser samt efter 

 födelseår, utan äfven kombineradt efter åldersklass och fö- 

 delseår, så att det exempelvis angifves, huru många af dem, 

 som voro födde 1838, dogo under året 1878 före och huru 

 många efter det de fyllt 40 år. Detta särskiljande är af 

 synnerlig vigt, emedan det endast derigenom blir möjligt att 

 exakt följa hvarje årsgeneration i dess successiva afgång, 

 utan anlitande af någon hypotes om de aflidnes sannolika 

 åldersfördelning. I de statistiska publikationerna efter sagde 

 tid upptages emellertid fördelningen af döde endast efter ål- 

 dersklasser och födelseår, men icke kombineradt efter båda 

 dessa synpunkter. Ehuru nämnda publikationer innehålla 

 ett betydligt säkrare material för undersökning af mortali- 

 tetsordningen, än det som fanns att tillgå derförinnan, lemna 

 de dock sålunda ännu icke fullständig upplysning om alla de 

 förhållanden, som dervid böra beaktas, och det blir fort- 

 farande nödigt att vid materialets tillgodogörande för antydda 

 ändamål delvis använda ett approximativt förfarande. Det 

 synes visserligen som om fördelningen af de i en åldersklass 



