137 



Valet af utjemningsmetod i ett gifvet fall måste delvis 

 bero på observationsseriens beskaffenhet och ändamål. Gäller 

 det att konstruera en mortalitetstabell för praktisk använd- 

 ning vid lifförsäkrings- eller pensionsberäkningar, har den 

 analytiska metoden utan tvifvel företräde i anseende till den 

 regelbundna gång af serien, söm derigenom vinnes och som 

 i dylikt fall är af synnerlig vigt. Det tvång den analytiska 

 formeln pålägger observationerna och som aldrig kan helt 

 och hållet undvikas, är här af mindre betydelse. Afser man 

 deremot endast ett rent statistiskt ändamål, såsom utrednin- 

 gen af mortalitetens allmänna gång och fluktuationer under 

 skilda åldersperioder hos ett lands befolkning, har tillämp- 

 ningen af en à priori antagen formel icke mer samma be- 

 rättigande. Här ligger nemligen större vigt på, än i före- 

 gående fallet, att utjemningen af tillfälliga oregelbundenhe- 

 ter i mortalitetslinien icke tillika eliminerar någon lokal 

 krökning, som för henne kan vara karakteristisk. I före- 

 varande undersökning har jag derför trott mig böra afstå 

 från användningen af det analytiska . förfarandet, och det 

 så mycket hellre, som en sträng tillämpning af Make- 

 hamska formeln enligt sannolikhetsteorins fordringar kräf- 

 ver ett arbete, som knapt skulle stå i förhållande till be- 

 skaffenheten af det förefintliga statistiska materialet eller till 

 ändamålet med denna uppsats, som är att utgöra en förbe- 

 redande undersökning af mortaliteten i Finland, under af- 

 vaktan att sagda material kompletteras genom en ny folk- 

 räkning. 



Sålunda hänvisad till ett mekaniskt tillvägagående i af- 

 seende å utjemningen, har jag ställt för mig den speciela upp- 

 giften att ersätta den grafiska metoden genom en aritmetisk, 

 som vore, om möjligt, verksammare än denna och medgåfve 

 lika stor anslutning till observationerna. Min första tanke 



