Förord. 



Det ämne som här upptagits till behandling är icke 

 nytt. Frihetstidens nationalekonomiska litteratur har ut- 

 gjort föremål för nere tidigare forskares uppmärksamhet. 

 Hvad särskildt J. W. Arnberg meddelat i sina Anteck- 

 ningar om Frihetstidens politiska ekonomi är af stort värde 

 och var af ännu större värde vid tiden för arbetets utkom- 

 mande (1868). Fortfarande saknas dock en uttömmande 

 och riktig framställning af ifrågavarande litteraturs utveck- 

 ling — en framställning som tillika utreder den svenska 

 litteraturens förhållande till den utländska och visar dess 

 afhängighet och dess egenart. Det är början till en dylik 

 jag nu försökt gifva. 



Jag har stannat vid 1740, icke därför att detta år 

 skulle beteckna afslutningen af en period i den national- 

 ekonomiska litteraturens eller öfver hufvud litteraturens 

 historia i Sverige, utan af andra orsaker. I Europas po- 

 litiska historia bildar året 1740 en milstolpe: Fredrik II 

 i Preussen och Maria Theresia i Österrike bestiga tronen, 

 och ett långvarigt krig utbryter, i hvilket snart så godt 

 som alla större europeiska stater deltaga. Af v en Sverige, 

 där makten kort förut öfvergått från Mössorna till Hat- 

 tarne, dragés in i stormhvirfveln och förklarar följande 

 år Ryssland krig. Till dessa yttre politiska orsaker för 



