En mer tacksam jordmån for uppkomsten af en poli- 

 tiskt-ekonomisk litteratur kan icke tänkas. Ock likväl 

 äro de nationalekonomiska skrifter som framträda före 

 1730 mycket få. Huru förklara detta? 



Den allmänna afmattningen efter den stora blodför- 

 lusten gör sig helt naturligt gällande också på littera- 

 turens område: man saknar håg och jämväl medel att 

 utgifva böcker. „Frihetstidens första årtionde var äfven 

 i litterärt hänseende tämligen sterilt", säger en utmärkt 

 kännare af denna tid. „Först på 1730-talet. med den 

 återkommande kraftkänslan i öfrigt, började den nya lit- 

 teraturens brodd att spira." x I någon mån verkar dess- 

 utom hämmande den stränga censuren — för att taga ett 

 exempel, hindras Xordencrantz' stora verk Arcana i sju 

 års tid att utkomma i tryck, och när det slutligen får 

 utgifvas, har författaren nödgats utesluta ett kapitel, „som 

 handlar om medlen till frihetens ren- och upprätthållande, 

 samt ett hushållningsverk och andra vetenskapers excole- 

 rande". 2 Till dessa allmänna hinder för litterär verk- 

 samhet bör ännu läggas ett, som kan förklara hvarför 

 särskild t den politiskt-ekonomiska litteraturen, trots vissa 

 gynnsamma betingelser, är så fattig som den är. Sma- 

 ken för „nyttiga" ämnens behandling är ännu icke rå- 

 dande ; man föredrager fortfarande vitterhet och meta- 

 fysik framför ekonomi och politik. Betecknande är hvad 

 Andreas Eydelius säger i sina på den tiden mycket 

 lästa Förnufts-Ofningar : „Jag orkar intet väl nämna theras 

 fåvitska mening som i vår tid vilja häfva ceconomicam 



1 Stavencnv, Frihetstiden, dess epoker och kulturlif. s. 177. 



2 Arcana. I, s. 132; Malmström, Sveriges politiska historia 1718 — 



1771. IV 2 , .s. Ul. 



Bidrag t. känned. af Fini. 



