17 



för min ringa del bevist vederspelet därtill i åtskillige 

 saker, så har dock ingenting kunnat tjäna för exempel i 

 annat" (II, 8).' 1 



Polhem anför på ett ställe i Twenne betänkande (I, 25) 

 till stöd för sin åsikt Johann Joachim Bechers Politischer 

 Diseurs (1667). En jämförelse med innehållet i detta arbete 

 visar att Polhem i själfva verket står under starkt inflytande 

 af den mångfrestande österrikiske läkarens nationalekono- 

 miska åskådning, hvilken i hög grad påverkat äfven den 

 dåtida tyska kameralistiska litteraturen och i sin tur har att 

 tacka de holländska skriftställarne (särskildt Pieter de la 

 Court) för sina bättre beståndsdelar. 2 Ej allenast uppfatt- 

 ningen om manufakturernas betydelse för handeln, beträf- 

 fande hvilken Polhem själf hänvisar till Becher, utan ock 

 hela hans resonemang om förhållandet mellan industrin, 

 handeln, konsumtionen och folkmängden är Bechers. 

 Likaså har Polhem synbarligen från Becher sina åsikter 

 om monopol och skråprivilegier samt om handelsfrihet. 

 Formuleringen är dock Polhems egen. 



Ur Polhems i Kungl. Biblioteket i Stockholm bevarade 

 manuskript framgår att Polhem läst äfven andra tyska 

 nationalekonomiska författare och sannolikt jämväl tagit 

 intryck af dem. Sålunda anför han i en af handling, som 

 han kallar „Oeconomiske Öfvervägninger", att ämnet „af 

 utrijkes Auctorer flijtigt blifvit beskrifvit, såsom af Hoff- 



1 „Allt nytt och ovanligt", säger han på ett annat ställe 

 {Hushålds Förslag, 12), „plägar gemenligen göra en förskräckelse 

 och vämjelse hos folk som äro af kort eftertänka och ej själfva 

 kunna penetrera hvad som är nyttigt eller onyttigt." 



2 Se ßoscher, Geschichte der National-Oekonomik in Deutschland, 

 s. 277, och v. Erdberg-Krczenciewski, Johann Joachim Becher (i Staats- 

 toissenschaftliche Studien, hrsg. von L. Elster, hd 6), s. 87 f. 



Kat. o. Folk, H. 73, N:o 1. 



2 



