27 



siècle vieillit", säger Espinas, x „il se préoccupe davantage 

 des moyens à employer pour assurer à tous une plus 

 juste répartition des avantages sociaux. La pitié de Fé- 

 nelon annonce la sensibilité des philosophes." 



Det är naturligtvis mycket svårt att uppskatta Télé- 

 maque's inflytande på de ekonomiska idéernas utveckling 

 i Sverige. Utan tvifvel har Fénelon åtminstone i det 

 starka framhäfvandet af jordbrukets betydelse funnit 

 god resonans på svensk botten. Ty Sverige var dock, 

 likasom Frankrike, främst ett jordbruksland, och af 

 de fyra riksstånden var det egentligen blott ett, borgar- 

 ståndet, hvars intressen voro motsatta jordbrukets och 

 dess binäringars. Därför framträder också reaktionen 

 mot det ensidiga gynnandet af manufakturer och han- 

 del jämförelsevis tidigt i den svenska litteraturen. 

 Polhems åsikter ha vi redan lärt känna. På 1740-talet 

 protesterar Hindric Johan Wrede, friherre af Elimä, 

 i sitt Tal Om et Borgerligit Samhälles Eller Et Land 

 och Bikes rätta Styrka inför Vetenskapsakademien (1743) 

 mot det industrimerkantilistiska betraktelsesättet, upp- 

 repande den gamla svenska satsen att „riker allmoge 

 är konungs ära och tröstande, och armer allmoge är 

 konungs nese", 2 och året därpå (1744) uttalar sig Theo- 

 dor Ankarcrona inför samma lärda samfund i samma rikt- 



1 A. a., s. 233. 



2 Aderton år senare (1761) citerar Johan Fischerström samma 

 sentens i sina Påminnelser vid Sveriges allmänna och enskilta hushåll- 

 ning, s. 51. Man behöfver alls icke häri se ett inflytande från 

 det slående lika mottot i Quesnays 1760 offentliggjorda Tableau 

 économique: „pauvres paysans, pauvre royaume! pauvre royaume, 

 pauvre roi!" 



Nat. o. Folk, H. 73, N:o 1. 



