28 



ning uti sitt Tal om förbindelsen emellan landibruk, manu- 

 facturer, handel och sjöfart, visserligen under reservation 

 från Jacob Faggot, som uppträder på akademiens vägnar. 

 Systematikerna Christian König (1746) och Anders Berch 

 (1747) sätta också jordbruket i första rummet bland nä- 

 ringarna: „åkerbruk och boskapsskötsel är början till en 

 stats välmågo och dess invånares rikedom", förklarar Kö- 

 nig, 1 och Berch säger: „landtskötsel och bergverk äro 

 grunden till alla öfrige näringsmedel". 2 



Fénelons roll i framkallandet af denna tidiga reaktion 

 får icke öf ver skattas — man läste, föreställer jag mig, i 

 Sverige likasom annorstädes Télémaque med begärlighet 

 för dess politiska anspelningars skull och för behagfull- 

 heten i dess språk, men knappast för dess ekonomiska 

 och sociala idéer, som sannolikt för det mesta gingo 

 in och ut genom läsaren. Ett visst inflytande måste 

 Fénelon dock anses ha haft i detta hänseende. Och på- 

 fallande är likheten eller öfverensstämmelsen i åsikter 

 mellan Fénelon och den snillrike skriftställare som i den 

 svenska ekonomiska litteraturen först sammanfattar de 

 liberala idéerna till en helhet eller ett slags program: 

 Anders Chydenius. Hos bägge en stark etisk underström, 

 synbarligen med bibliska källsprång och förklarlig delvis 

 genom deras gemensamma kall eller stånd, hos bägge 

 likaså en stark medkänsla för folket, en utpräglad demo- 

 kratisk tendens. Likheten är iögonfallande, om olik- 

 heterna behöfver jag icke nu tala. Huruvida Fénelon 

 verkligen utöfvat inflytande på Chydenius är osäkert, 

 men det synes icke uteslutet att öfverensstämmelserna i 



1 Lär doms-Ö fning, IV, s. 39. 



2 Inledning til Almänna Hushållningen, s. 10. 



Bidrag t. känued. af Fini. 



