hans namn anträffas icke i 1700-talets förträffliga förfat- 

 tarlexika. 1 Vi antaga därför, om ock med en viss reser- 

 vation, att Marenholz författat Fürstliche Macht-Kunst. 



Frågan om författarskapet är för öfrigt af underord- 

 nad betydelse. Redan en samtida framhöll i en polemisk 

 skrift, som förmådde författaren till Fürstliche Macht- 

 Kunst att indraga sin bok, hurusom största delen af inne- 

 hållet lånats från den österrikiske nationalekonomen, fri- 

 herre Wilhelm von Schröders Fürstliche Schatz- und Rent- 

 Kammer. 2 En jämförelse med detta på sin tid berömda 

 arbete 3 ådagalägger riktigheten af påståendet. Själf stän- 

 diga tankar finnas till mycket litet antal i Fürstliche 

 Macht-Kunst. De exempel på sådana Roseher anför bero 

 i de flesta fall på förbiseenden från Roschers sida. Ett 

 par, tre af exemplen äro mycket olyckligt valda, i det 

 att samma uttryck, som Roseher anför ur Fürstliche 

 Macht-Kunst, återfinnas hos Schröder. 4 Några bättre 

 valda exempel skola i det följande angifvas. I hvarje fall 

 är sammanställningen af Schröders tankar öfver hufvud 

 själf ständigt och skickligt gjord, så att Fürstliche Macht- 

 Kunst såsom litterärt alster står vida öfver Fürstliche 



1 Äfven den genom Bodes förord kända omständigheten att 

 författaren var kurfurstens af Braunschweig och Lüneburg (Han- 

 nover) undersåte har sin tillämplighet på Marenholz. Det är dock 

 att märka att jämväl ätten von Klenck var hannoveransk (Kneschke, 

 Deutsches Adels-Lexikon, V, s. 129). 



2 Leipziger Sammlungen, I, s. 878. 



3 Utkom enligt en uppgift i sex upplagor, den första 1686, den 

 sista 1752 (Handwörterbuch der Staatsivissenschaften, VI 2 , s. 602), en- 

 ligt en annan i nio upplagor (Roseher, Gesch. d. Nat.-Oekon., s. 294). 



4 Se härom närmare en uppsats af mig, antagen till publikation 

 i v. Schmollers Jahrbuch für Gesetzgebung, Verwaltung und Volks- 

 wirtschaft, 1911, h. 1. 



Nat. o. Folk, H. 73, N:o 1. 



