42 



utöfva sin omäteliga girughet" (227). Erfarenheten har 

 visat att de „gemenligen äro de största fantaster och 

 tokar, så att när slike höglärde scholse-excellencier äro i 

 lag med hof- eller annat klokt folk, de allostäds sig ut- 

 skämma och ofta med sina lärosatser och därvid preten- 

 derade akademiska frihet skadeliga tvistigheter åstad- 

 komma" (228). Man borde „åtskilja det onyttiga i stu- 

 derandet och bokläsandet från det nyttiga" (227), och 

 framför allt borde man locka ungdomen från lärdoms- 

 banan till praktiska yrken, „efter man intet behöfver så 

 många lärde till landsregeringen som man behöfver handt- 

 verkare till landets välfärd och uppkomst" (82). — 



Det är vid en i flere hänseenden intressant företeelse i 

 den nationalekonomiska litteraturen under Frihetstiden vi 

 uppehållit oss. I Marenholz' Macht-Konst göras de mer- 

 kantilistiska idéerna i hela sin omfattning första gången 

 tillgängliga på svenska. Johan Classon Risingh hade vis- 

 serligen mer än ett halft sekel tidigare (1669) framställt i 

 liufvudsak samma åskådning beträffande sättet „att bringa 

 folket till välstånd, makt och myckenhet". 1 Men det var 

 blott ett ihåligt och liflöst skelett som samtiden fick skåda 

 af denne rätt märklige svenske författares stora „Tractat 

 om Kiöp-Handelen". 2 Polhems tankar och förslag hade en 

 öfvervägande tillfällig och aforistisk karaktär, och Polhem 

 är för öfrigt ingen typ, utan en individualitet för sig. Här, 

 i Macht-Konst, framställes hela den merkantilistiska åskåd- 

 ningen med dess praktiska yrkanden i ett sammanhang, 



1 Itt Ythtogh, Om Kiöp-Handelen, Eller Commercieme, företalet. 



- Se om Risingh Ellen Fries' i nationalekonomiskt afseende 

 tyvärr föga tillfredsställande uppsats i Historisk Tidskrift, 1896, 

 sskdt s. 55 ff. 



Bidrag t. känncd. af Fini. 



