51 



var litet, utblottar snarare ett land än en stor myckenhet, 

 som sparsammare lefver och mer förtjänar 1 ' (n:o 14). 



Med detta sammanträngda referat är det väsentligaste 

 af det nationalekonomiska innehållet i Bacons Essays åter- 

 gifvet. Non multa, sed multum. Bacons tankar i eko- 

 nomiska och sociala ting vittna om en djupare blick i 

 tingens sammanhang än man plägar finna hos de rent 

 nationalekonomiska författarne. Särskildt kan detta sägas 

 om hans uppfattning af befolkningsspörsmålet, så afvi- 

 kande från den allmänna meningen på denna tid och 

 äfven senare. Hans demokratiska tendens är märklig, 

 men icke lika originell som hans ståndpunkt i befolknings- 

 frågan. Bacon anger för öfrigt inga linjer för en demo- 

 kratisk socialpolitik. Han inser måhända icke att ett 

 brytande med lagstiftningens traditioner på det ekono- 

 miska området, eller med andra ord den konstlade ord- 

 ningens ersättande med den naturliga friheten, vore ett 

 verksamt medel — eller ock ser han längre och finner 

 att medlet kan vara verksamt blott för en tid. 



Bacon var högt uppskattad äfven i Sverige — Ry- 

 delius kallar honom en gång „den makelöse Verulamius". : 

 Men huruvida hans Uprichtiga Utlåtelser utöfvat ett större 

 inflytande på de nationalekonomiska idéernas utveckling 

 i Sverige, synes tvifvelaktigt. Direkta spår, som skulle 



1 Förspråket till Strimesii Anmärkningar, II. — Den svenske 

 öfversättaren säger i sitt företal om Bacon att han „åstadkommit 

 en slik förändring uti philosophien som den dyre Gudsmannen 

 Lutherus i théologien samt med sina djupsinniga och grundrika 

 skrifter sysslosatt hela den lärda världen till fast alla vetenskapers 

 vidare upparbetande, förbättring och formerande". Därför ha också 

 „skribenter, som med centoner och flickverk stoltsera, mestadels 

 sina bästa fjädrar utur thenna mannens utgifna verk spritat och 

 låntagit". 



Nat. o. Folk, H. 73, N:o 1. 



