56 



nare borde vara den förra ..undergifven'% enligt min åsikt 

 hvilar hela den under Frihetstiden härskande uppfattnin- 

 gen om statsmakten, såsom teori betraktad. 1 



Tyngdpunkten i Lockes Tankar Om Werldslig Regering 

 ligger själf klart i statsläran, i det politiska. Mindre an- 

 märkningsvärdt förefaller, och föreföll då i än högre 

 grad än nu, det nationalekonomiska innehållet. Och dock 

 har äfven detta den allra största bärvidd. 



Lockes Tankar Om Werldslig Regering innehålla det 

 teoretiska underlaget för den senare framträdande libe- 

 ralismens läror om den naturliga frihetens tillämpning på 

 det ekonomiska lifvets gestaltning. 2 Själf ser icke Locke 

 dessa konsekvenser af hans naturrättsliga resonemang; 

 han var och förblef i fråga om den ekonomiska politiken 

 och lagstiftningen i stort sedt en anhängare af merkantil- 

 systemet. 3 Men andra draga senare slutsatserna: fysio- 

 kraterna delvis och på sitt egendomliga sätt, Adam Smith 

 — och i den svenska litteraturen Anders Chydenius — 

 fullständigt. 



Det är två punkter i Lockes lära som hafva en 

 fundamental betydelse ur synpunkten af de nationaleko- 



1 I Stavenows eljest så förtjänstfulla studie öfver De poli- 

 tiska doktrinernas uppkomst och första utveckling under Frihetstiden 

 (Historiska Studier. Festskrift tillägnad C. G. Malmström) saknas 

 hvarje antydan om Lockes inflytande pä Frihetstidens statsteorier. 

 Så icke hos Warburg, Illustrerad svensk litteraturhistoria, II, s. 186. 



2 Se härom framför allt Hasbach, a. a., passim, och samme 

 förf:s artikel i Revue d' Économie politique, 1893, s. 7-17 ff., samt Bo- 

 nar. Philosophy and Political Economy, ss. 91 ff. o. 185 ff., och Rit- 

 chie i Dictionary of Political Economy, ed. by Palg-rave, II, s. 634. 



3 Hasbach, Untersuchungen über Adam Smith, s. 197; Espinas. 

 a. a., s. 179; Oncken, a. a., I, s. 219; Cossa, Histoire des doctrines 

 économiques, s. 255. 



Bidrag t. känned. af Fini. 



