57 



nomiska idéernas utveckling. Den ena gäller individens 

 naturliga rättigheter i det borgerliga samhället, den andra 

 eganclerättens eller egendomens uppkomst. 



„Eho som vill hafva ett rätt begrepp om den verlds- 

 liga makten samt leda den ifrån dess ursprung", börjar 

 Louke, „måste för all ting betrakta tillståndet, hvarutin- 

 nan alla människor äro efter Naturen. Detsamma består 

 uti en fullkommelig frihet att göra och låta, att efter 

 eget godtycke handla med deras egendom och personer, 

 så vida den Naturlige Lagen medgifver, utan att hafva 

 någons tillåtelse därtill nödig eller vara någon annan 

 människas vilja underkastad" (1 — 2). „Människor äro 

 utaf naturen alla fria, lika och själf rådande" (143). Detta 

 naturliga frihets- och jämlikhetstillstånd upphör visser- 

 ligen då människor på grundvalen af mindretalets under- 

 kastelse under flertalets vilja öfverenskomma om att bilda 

 samhällen (148). Som emellertid syftet med samhällsför- 

 draget („borgerlig sammanlefnad") är människornas lifs, 

 frihets och egendoms, m. a. o. deras „eganderätts bibe- 

 hållande", hvilket sker bättre eller fullkomligare i sam- 

 hället än i naturtillståndet (189), så kunna icke männi- 

 skorna af statsmakten („lagstiftande makten") beröfvas 

 dessa sina naturliga rättigheter (195). Motsatsen vore 

 alltför orimlig, ty människorna skulle då förlora det för 

 hvars skull de bildade samhället (214). Lagstiftarne måste 

 se till att de borgerliga lagarna „stämma med den Natur- 

 lige Lagen öfverens, hvilken intet annat är än Guds Vil- 

 jas förklarande" (207). Vi finna således hos Locke detta 

 häfdande af individens rätt gentemot staten, som blir en 

 af den ekonomiska liberalismens grundvalar. 



An större direkt betydelse för nationalekonomin har 

 Lockes teori om eganderätten. Gud har, säger han, gif- 



Nat. o. Folk, H. Tå, N:o 1. 



