72 



soutenera sig, så är det med våld och icke med rätta, 

 och äro de då likast tyranner 1 ' (223). 



Ett annat sympatiskt drag är Nordencrantz' starka tro 

 på upplysningens förmåga att förbättra människornas vill- 

 kor, hans frisinne. Han framhåller på ett ställe i Arcana 

 såsom synnerligen visa Malebranches ord: „L'erreur est 

 la cause de la misère des hommes" (175). ^Människo- 

 släktets största fiender", säger han i företalet till samma 

 verk, ,.äro de som förbjuda frihet i tal och svar, att med 

 våld och tvång trycka och förfölja människans enda väg- 

 ledare, förnuftet. Detta slags folket har tillskyndat män- 

 niskosläktet så mycket ondt, att näpligen något ondt kan 

 nämnas, som icke härifrån bör dériveras. i — — — Näst 

 desse tyckas de böra ihågkommas som säga det eller det 

 väl vara sanning; men folket vill intet höra, och man får 

 intet säga dem för mycket sanning. — — — Ett annat 

 slag äro de som äro så käre i hvad gammalt och en gång- 

 stadfäst är att, änskönt det hyste allt ondt i sig, så till- 

 låtes ingom dess skärskådande, utan att som en djärf och 

 förmäten varda ansedd; mindre höres om skäl därtill äro 

 eller intet. 1 ' Nordencrantz" älsklingsförfattare var icke 

 för ro skull Bayle. 2 



Förstå vi Nordencrantz rätt, så ville han i Arcana 

 Oeconomiœ et Commercii skapa ett verk, som skulle lära 

 hans landsmän att en nations välstånd icke berodde blott 

 af naturliga förmåner, utan äfven — och förnämligast — 



1 För trj'ckfriheteû träder Nordencrantz på flere ställen upp, 

 ehuru han för censurens skull måste göra det i förbigående; så 

 t. ex. säger han: „i en fristat bör allom, utan tvång och hinder, 

 vara tillåtet att säga sina tankar" (222). 



2 Biographiskt Lexikon öfver namnkunnige svenska män, X, s. 44. 



Bidrag t. känned. af Fini. 



