74 



Det är den klassmedvetna borgerligheten som utgör det 

 förhärskande draget i Nordencrantz' Arcana Oeconomiœ 

 et Commercii. Uti denna borgerlighet ligger tillika en 

 opposition mot den tidigare krigs- och eröfringspolitiken. 

 „De med svärdet inbragte penningar hafva likasom ett 

 gyllene förgift inkommit och förtjust vårt folks sinnen, 

 samt inbillat dem att skatterne varit outödelige samt att 

 de genom svärdet allena stadigt förskaffas kunde"; „de 

 hafva varit en förkväfvande och skadelig spis, som i in- 

 gen måtto verkat något godt" (55). Däri ligger också en 

 opposition mot undervisningsväsendet och studieriktnin- 

 gen för tiden. Nordencrantz försöker systematiskt ned- 

 sätta ,.den nu så mycket aktade metafysiken" (216) och 

 talar hånfullt om „metafysiska, onödiga och kanske obe- 

 gripliga subtiliteter, som många sätta så högt värde på, 

 att om de veta något större antal däraf än andra, så mena 

 de sig vara omistelige i societeten" (152). Det är de 

 praktiska, ekonomiska studierna, och icke de metafysiska, 

 som böra ställas „i främsta hedersrummet" (215). „Ty 

 till det som tjänar att göra ett folk lycksaligt, mäktigt 

 och välmående, behöfves ingen metafysik eller andra 

 högtrafvande saker" (föret.). 



Detta om den sooiala och politiska sidan af Norden- 

 crantz' åsikter. I nationalekonomiskt afseende utmynna 

 hans läror, såsom han själf på ett ställe i Arcana sam- 

 manfattar dem, i följande satser: „1) att intet rike kan 

 blifva rikt och mäktigt, som icke förmår nära mycket 

 folk, 2) att det icke kan nära mycket folk utan många- 

 handa handteringar, 3) att ibland mångahanda och nyttiga 

 handteringar äro manufakturer de förnämsta, 4) att han- 

 del och sjöfart kunna aldrig norera i ett land dem för- 

 utan, samt 5) att ett rikes så väl som private mäns in- 



Bidrag t. känned. af Fini. 



