85 



grufvan" (123), och det är tvifvelsutan dess författare han 

 åsyftar, då han på ett annat ställe hänvisar till „G-uld- 

 G-rufve-Auctoren" (75). Nordencrantz betraktar emellertid 

 Marenholz' Macht-Konst såsom grundad „på skadeliga och 

 falska principier"; „det kan väl intet nekas", tillägger han, 

 „att ju däruti finnas många goda saker, men åter därhos 

 andre så förclärf velige, att de allt det goda till intet göra." 

 Också polemiserar han ifrigt mot dess innehåll i fråga om 

 köpmansståndets betydelse i samhället (jfr ofvan, sid. 37). 

 Om jag tillägger att Nordencrantz omnämner Marperger l 

 (184) samt för litteraturanvisningar rörande manufaktu- 

 rerna anbefaller Rohrs redan (sid. 18) omtalade Hauss- 

 haltungs-Bïbliotheh (257) och beträffande skråämbetenas 

 „ceremonier och gewonheiter" en af handling af Fred. 

 Frisius 2 (195), så är detta allt hvad Arcana intygar om 

 beröringar med den tyska litteraturen. Ännu obetyd- 

 ligare äro vittnesbörden om franska inflytelser: Fénelons 

 Télémaque omnämnes i förbigående på ett ställe (64), 

 likaså Huets Mémoires sur le commerce des Hollandais 

 (282). Och af holländska författare åberopas blott de la 

 Court (Mémoires de Jean de Witt) i färglöst samman- 

 hang (175). 



Ett annat, ehuru vida anspråkslösare försök än Norden- 

 crantz' att med tillämpning på svenska förhållanden syste- 

 matiskt behandla den praktiska nationalekonomin gjordes 

 af Anders Berch i en „filosofisk dissertation" De felici- 

 tate patriœ per oeconomiam promovenda (1731). Afhand- 

 lingen, utgifven under astronomie (!) professorn Anders 



1 Om denne, se Röscher, Gesch. cl. Nat.-Oekon., s. 301. 



2 I Jöchers Gelehrten- Lexicon, II, sp. 763, kallad Friese. 



Nat. o. Folk, H. 73, N:o 1. 



