88 



saker, för statsskickets skull, i vissa afseenden måste 

 taga afstånd från den tyska kameralistiken. 



Berch indelar hushållningen i jordbruk, manufakturer 

 och. handel. För alla gemensamt är det produktiva ar- 

 betet (4). Alen detta försummas i Sverige. I stället eg- 

 nar sig ett alltför stort antal personer åt ofruktbara stu- 

 dier (5). Sådant borde motarbetas, direkt och genom 

 att undervisningsväsendet reformeras i praktisk riktning 

 (6 — 7). — Berch åberopar till stöd för denna sin åsikt 

 Veit Ludwig von Seckendorffs l Christen-Staat (1685) och 

 Rohrs dissertation De excolendo studio oeconomico (1712), 

 men är utan tvifvel dessutom påverkad af Nordencrantz 

 (se ofvan, sid. 74), hvars Arcana han också lofordande 

 omnämner i sitt företal. 



I anslutning till yrkandet på undervisningsväsen- 

 dets reformerande föreslår Berch inrättandet af profes- 

 surer i ekonomi vid universiteten (8 — 10). Tanken att 

 göra ekonomin till akademiskt studium var icke ny. 

 Berch säger själf att den allmänt hystes i sakför- 

 ståndiga kretsar och anför särskildt såsom auktoriteter 

 Morhof (Polyhistor, 1688), Becmann (Politica Parallela, 

 1676), 2 Georg Montelius (De Commerciis, 1727 — 28 3 ) och 



1 Om Seckendorff, se Koscher, Gesch. cl. Nat.-Oekon., s. 238 ff. 



2 Om Morhof och Becmann, se Boscher, a. a., ss. 328 f. o. 319. 



3 Montelius' arbete utgafs i form af tvenne akademiska afhand- 

 lingar i Uppsala. Där citeras flitigt tyska författare (Sehröder, 

 Becher, Marperger, Hoffmann. Morhof, Puferjdorf. m. fl.), vidare 

 Grotius, Huet, Savary père (Le parfait Négociant, 1673) och Savary 

 fils (Dictionnaire universel du Commerce, 1723) [se om dessa båda 

 verk Oncken, a. a., I, s. 177], Law, ja, t. o. m. Thomas Moras' Utopia. 

 slutligen äfven Polhem (15, 52 o. 68) och Eisingh (Traetat om Kiöp- 

 Handelen i ms., 17, 19, 30, 42 o. 63) samt naturligtvis enligt tidens 

 akademiska sed klassiska auktorer i lämpligt antal. Arbetet gör ett 



Bidrag t. känned. af Fini. 



