108 



Davenant (SP. II: 135) samt „en vidt förfaren engelsk 

 köpman" (SN. 69). Men ehuru rätt talrika, äro hänvis- 

 ningarna till engelska författare dock sakligt föga bety- 

 dande. Andan i Salanders skrifter och i den citerade 

 engelska litteraturen är för öfrigt icke alldeles densamma. 

 Större intryck har Salander uppenbarligen tagit af de 

 tyska nationalekonomiska arbeten han citerar: Bechers 

 Politischer Diseurs (SN. 11), Seckendorffs Teutscher Für- 

 sten-Staat (SN. 67) och P. Wilhelm von Hörnigks Oester- 

 reich über alles (SN. 68, OU. 92). Särskildt synas de båda 

 österrikarne Becher och den af honom starkt påverkade 

 svågern Hörnigk ha lämnat argument åt Salander. Bechers 

 slagord „volkreiche, nahrhafte Gemeinde" och hans „nä- 

 rings "-teorier gå igen hos Salander, likaså hans betonande 

 af förlagets och afsättningens, „debitens", betydelse. x Men 

 rent formellt intager Salander en själfständig ställning 

 gentemot dessa tyska författare. Han är dem för öfrigt 

 stilistiskt öfverlägsen, något som delvis beror på tids- 

 skillnaden — Bechers Politischer Diseurs utkom 1667 och 

 Hörnigks Oesterreich über alles 1684 — , men dock främst 

 därpå att Salander och öfver hufvud de svenska national- 

 ekonomiska författarne på denna tid lyckligtvis rent 

 litterärt stodo under ett mäktigare engelskt och franskt in- 

 flytande, så att de aldrig fullt sjönko till den tyska kamera- 

 listikens konfysa och platta form. Af svenska arbeten 

 åberopar Salander, utom sådana med agrikultur-ekonomiskt 

 innehåll, Nordencrantz' Arcana (SP. I: 84, II: 7, 49) och 

 hofrättsasessorn, sedermera lagmannen Isaac Sahlmoons 

 Hollands Stats- och Commercie Spegel (SP. II: 49, 88), ett 



1 I en senare skrift af Salander De Tre Blinda Fritrafioare i 

 Samhället (1749) går Bechers idé om monopolier, polypolier och 

 propolier igen. 



Bidrag t. känncd. af Fini. 



