124 



het en lättare forin: än den historiska berättelsens (II: 9), 

 än dialogens (III: 2), än åter den fingerade polemikens 

 (II: 16). Men också där formen är hvad man kunde 

 kalla den politiska artikelns, anslår Carleson en liflig, 

 lekande ton, som verkar frisk och uppiggande. Läs t. ex. 

 detta (II: 14): 



Ar icke det en neslig lättja hos oss? Vi förskrifva 

 in allehanda saker utifrån och låta unga, friska männi- 

 skor gå fåfänge eller tigga i landet. Det finnes snart 

 sagdt ingen ort i världen, hvarest vi icke föda handt- 

 verkare med våra penningar; och våra fattiga barn få, 

 ej allenast till rikets stora och oboteliga skada, utan ock 

 Guds förtörnelse, lära ingenting. Säg, om du kan hålla 

 detta för en sak som man bör längre se på utan att 

 lägga handen vid. Vore det icke bättre att föda desse 

 människor hemma och således behålla penningarne i 

 riket? Vi bära utländska ur; guldsmedsarbete inkommer 

 årligen för stora penningesummor; främmande gördel- 

 makare fournera alla våra kryddbodar och mångelske- 

 stolar med kram. Smeder fylla alla bodar med smått 

 och fint smide, och alla sådane saker draga ut en för- 

 träffelig stor arbetslön. Men det som värre är, bord, 

 skåp, stolar och träverke skall göras åt oss i Engelland 

 och Holland; ja, skor skola ifrån Engelland, Frankrike 

 och Tyskland hämtas, — att förtiga allt annat. 



Jämsides med yrkandet på den inhemska produk- 

 tionens gynnande och den utländska importens inskrän- 

 kande går det moraliserande yrkandet på lyxens bekäm- 

 pande. „Man hörer hvar och en om svåra tider klaga. 

 — Men ser dock öfverflöd och yppighet tilltaga", suckar 

 Carleson (II: 13). „Modet gör i våra hushåll stor skada. 

 Huru då? Jag ser snart sagdt h vem jag råkar tankfull, 

 och vid tillfrågan hvadan det kommer märker jag på 

 svaret, att penningesorgen plågar folket. K[äre] Läsare ! 

 Modet är en stor orsak till denne klagan. Ty tänk själf; 

 den har nu kommit tämmeligen vida hos oss som kan 



Bidrag t. känncd. af Fini. 



