130 



Det var icke blott genom denna polemik, utan äfven 

 genom vissa något oförsiktigt intagna öfversättningsbitar, 

 som läsarne af Sedo-Lärande Mercurius kunde få anled- 

 ning att reflektera öfver riktigheten af Carlesons national- 

 ekonomiska åskådning. Sålunda meddelades i ett nummer 

 (III: 4) ett utdrag ur „Lamberts Memoirer", d. v. s. Lam- 

 bertys Mémoires pour servir à l'histoire du XVIII e siècle, 

 hvilket gick ut på att ådagalägga orättmätigheten af för- 

 bud mot införsel af utländsk spannmål i tider då den 

 inhemska till följd af konkurrensen fallit i pris. Ett slikt 

 förbud innebure ..ett skamligit monopolium, till en väl 

 reglerad stats vanheder", ty i allmänhet vore det blott 1 

 på 1000 som hade spannmål att sälja. „Därigenom skulle 

 denne kunna rikta sig af 999 andras svett och egendom. 

 Ja, den profiten skulle ej tjäna till annat än ibland tusende 

 till en endas yppighet och högfärd, utan publici den 

 ringaste nytta; hvilket vore en himmelsskriande orätt." 

 Dessutom kunde sådant „förorsaka gemene mans kallsin- 

 nighet emot öfverheten samt gifva anledning till missnöje 

 och tumult, hvarpå faslig oreda följa skulle". — Allt 

 detta kunde naturligtvis med lätthet tillämpas på den gäl- 

 lande ekonomiska lagstiftningen och de prohibitiva åtgär- 

 der som ytterligare påyrkats i industrins intresse. Men 

 för att motverka ett sådant intryck afslutades berättelsen 

 med reflexionen att likställandet af förbud mot manufak- 

 turvarors införsel med spannmålsimportförbud vore „ett 

 plumpt sophisma, sådant som man i scholarne kallade 

 fallaciam accidentis, hvaraf små djäknarne sins emellan 

 sig betjänte att bry idioter med". 



Farliga möjligheter till en icke afsedd tillämpning på 

 den ekonomiska politiken och de ekonomiska teorierna 

 erbjödo också satser sådana som dessa, hvilka ingå i en 



Bidrag t. känned. af Fini,. 



