142 



„trenne hufvudstycken" : . l:o „huru undersåtarnes närings- 

 medel och inkomster mage förökas och tilltaga", 2:o „huru 

 landets förmögenhet och penningarne mage behållas kvare 

 i landet", 3:o „att med försiktighet taga utlagor af folket". 

 Den enskilda hushållningen indelar han i l:o städers och 

 2:o lands ekonomi. „Bägge innefatta förnämligast trenne 

 delar. Först konsten att förvärfva med rätta: bedräge- 

 rier, skinnande, ockrande och fLlou-streck höra till en 

 annan skola; sedan konsten att förvara; och sluteligen 

 konsten att med förstånd och försiktighet utgifva." 



I denna systematisering har Carleson synbarligen följt 

 Rohr (Hausshalttings-Biblioth'ek, Kap. I, „Yon dem Studio 

 Oeconomico überhaupt"). Också parentesen om de mora- 

 liskt otillåtna förvärfssätten härrör från Rohr, som säger: 

 „ein vernünftiger Christe wird kein ander Reichthum ver- 

 langen als dasjenige, welches durch honette Mittel er- 

 worben wird, sonst könnten alle Spitzbübereien und 

 Filou-Streiche zur Oeconomica gezogen werden" (§ 1). 

 Men Carleson har, likasom Berch, af hänsyn till stats- 

 skicket i Sverige varit tvungen att i någon mån ändra 

 Rohrs uppfattning af den allmänna hushållningens karak- 

 tär och syfte (jfr ofvan, sid. 87 f.). En följd häraf är att, 

 medan Rohr indelar den ekonomiska vetenskapen i kame- 

 ralvetenskap och privatekonomik, kameralvetenskapen 

 (enligt Rohr „eine Klugheit, nicht allein des Fürsten eigen 

 Vermögen wohl zu administriren, sondern auch der Unter- 

 thanen Geld und Vermögen zu vermehren") hos Carle- 

 son blir ungefär hvad vi nu kalla nationalekonomi jämte 

 finanslära. Carlesons försök att närmare bestämma den 

 allmänna hushållningen är för öfrigt famlande och vittnar 

 icke om teoretiskt-spekulativ begåfning hos honom. Men 

 det har sitt intresse att iakttaga huru han och andra samtida 



Bidrag t. käuned. af Fini. 



