152 



det svagaste till det fattigaste, en outöslig springkälla till 

 folk och outödelig grufva till penningar. De löna ock 

 hvar flitig hand. anförd af godt snille och försiktighet, 

 med rik och förnöjelig trefnad" (II: 6, 12 f.). I samma 

 predikoentusiastiska ton framhåller Carleson jämt manu- 

 fakturernas betydelse (t. ex. I: 1, 16, I: 10, is, II: 8, 3), 

 ja, så många gånger att — såsom han själf säger på ett 

 ställe — „någon torde ledas därvid att vi så ofta tala om 

 manufakturers och handtverks nytta" (I: 3, 8). Jag har 

 heller ingen anledning att uppehålla mig vid Carlesons 

 industrimerkantilistiska deklamationer. Endast det för- 

 tjänar i detta sammanhang antecknas att Carleson, utan 

 att angripa skråna, föreslår åtgärder till handtverkerier- 

 nas främjande, bl. a. (efter Marperger) inrättandet af 

 handtverksskolor (II: 8, 26 ff.). 



Carlesons Hushcdds-Båd är, näst Nordencrantz' Arcana, 

 det största och innehållsrikaste svenska nationalekono- 

 miska arbetet från den period som här utgör föremål för 

 behandling. 1 Med Nordencrantz har Carleson också vissa 

 beröringspunkter. Son till en Stockholms-köpman, är han, 

 trots sitt ämbetsmannayrke, en borgare till lif och själ. 

 Borgerligheten utgör ett grunddrag i Hushålds-Råd, lika- 

 som i Arcana Oeconoyniœ et Commercii, och lika starkt 

 som Nordencrantz betonar Carleson stadsmannanäringar- 

 nas företräde framför landtmännens yrken. „Borgerskapet", 



1 Jag håller för sannolikt att Carleson själf skrifvit hela Hus- 

 hålds-Råd. Hans broder Edvard vistades 1732 — 1746 utrikes (se 

 Biographiskt Lexicon, TJI, s. 184 f.). Att döma af utgifvarens i juli- 

 häftet för 1734 upprepade anhållan om bidrag af „correspondenter" 

 hade han åtminstone icke dittills erhållit sådana. Innehållet i de 

 följande häftena tyder icke heller på att det åsyftade resultatet — 

 uppsatser rörande den enskilda hushållningen — skulle ernåtts. 



Bidrag t. känned. af Fini. 



