155 



„rätta grunden till regeringens makt öfver undersåtarnes 

 gods och egendom" (II: 7, 7), och ännu oftare Grotius (I: 1, 1, 

 5, 5, 6, II: 6, 2, 5, g, 9, 11, 7, 5-7, 13, u), om vi få nämna 

 den store holländaren i detta sammanhang. 



Hänvisningarna till engelska författare äro, i jämförelse 

 med dem som gälla tyska författare, obetydliga. Den 

 ende engelsman som oftare citeras är Mun (I: 6, 21-25, 

 10, 9, II: 5, 4, 6, 11), med hvars hjälp Carleson vill ådaga- 

 lägga den ostindiska handelns berättigande. I detta sam- 

 band påträffas äfven Davenants namn en gång (I: 11, s). 

 Temples uttalande om en stor folkmängd såsom villkor 

 för handelns uppblomstring citeras (I: 5, 21), sannolikt 

 i öfversättning från något annat språk än engelskan, 1 

 ehuru Carleson kunnat finna det direkt öfversatt i Nor- 

 dencrantz' Arcana (227). Efter sistnämnda arbete citeras 

 däremot Mandevilles ord om allmänandans och fosterlands- 

 kärlekens betydelse (II: 6, 7). Hobbes' definition af sta- 

 ten i De Cive omnämnes (I: 1, 1). 



Af franska författare citerar Carleson endast Huet 

 (Histoire du commerce des andens) (I: 5, 13) och Savary 

 (Le parfait négociant) (I: 5, 22) samt Descartes (I: 11, 4), 

 Bayle (I: 1, 21) och Moréri (Dictionnaire historique) (I: 1, 3). 

 — De enda svenska arbeten hvilka Carleson anför äro 

 Nordencrantz' Arcana (I: 1, 9, 5, 13, II: 6, 29) och Sahl- 

 moons Hollands Stats- och Commercie Spegel (I: 1, 5, 5, 

 22, II: 6, 13, u), som han kallar „en vacker och nätt 

 spegel af hela holländska staten och commercen på 

 vårt modersmål", samt — Rudbecks Atlantica (II: 4). 

 Gyllenstolpes (Wexionius') definition af staten i Politica 



1 Dock har Carleson icke följt blott det af Berch (se of van, 

 sid. 91) meddelade utdraget på franska. 



Nat. o. Folk, H. 73, N:o 1. 



