156 



citeras dessutom (I: 1, i). — Klassiska auktorer och 

 bibelställen anföras i rikligt antal, huller om buller. 

 Carlesons smak för svensk vitterhet — senare yttrande 

 sig i utgifvandet af en samling äldre svensk poesi under 

 titeln Försök Til Swänsha Skalde- Konstens uphielpande 

 (1737—1738) — förleder honom äfven i Hushålds-Råd till 

 citerandet af åtskilliga verser. 



Det öfvervägande tyska litteraturinflytande Carlesons 

 nationalekonomiska tänkande synes hafva undergått för- 

 klarar dock, såsom sagdt, endast delvis hans extrema 

 merkantilism. I högre grad ha sannolikt åsikterna be- 

 stämts af karaktären och miljön. Carleson var en ung 

 uppåtsträfvande ämbetsman, starkt protegerad af riks- 

 rådet grefve Carl Gyllenborg, det nybildade hattpartiets 

 chef. Med uppkomlingens instinkt för det fördelaktiga 

 slöt han sig till detta parti, hvilket bland sina anhängare 

 räknade „de stora stapelstädernas penningmän och gros- 

 sörer, förnämligast Stockholms". 1 Här funnos Alingsås- 

 delegarne och öfver hufvud den inhemska textilindustrins 

 målsmän, klädesfabrikanterna, som behöfde „debit" på 

 sina dåliga och dyra, men fosterländska varor; här fun- 

 nos ock delegarne i ostindiska kompaniet, som måste 

 vara förvissade om att de feta dividenderna (25 à 50 % 

 på det insatta kapitalet 2 ) äfven framdeles utföllo, foster- 

 landet och partiet till båtnad. Det gällde att finna teo- 

 rier som öfverensstämde med dessa, rent logiskt med 

 hvarandra stridiga, kapitalistiska intressen. Carleson fann 

 dem utan svårighet. Opsykologiskt och känslopjunkigt 



1 Stavenovv, a. a., s. 47. 



2 Se Hellstenius, Bidrag till Svenska Ost-Indiska Compagniets Hi- 

 storia, s. 45. 



Bidrag t. känned. af Fini. 



