20 



förut beslutit tillsätta en kommission för ändamålet, * 

 replikerade Forstéen, att han ej varit närvarande, då den 

 frågan avgjordes, och ansåg han, att en kommission en- 

 dast kostade. Landshövdingarna jämte kronobetjäningen 

 kunde fullgöra saken lika bra. Wechter tillade, att de 

 föregående kommissionernas verksamhet varit av tvivelak- 

 tigt värde. De hemman, som ej bort få mera än 5 frihets- 

 år, hade fått 20, och när tiden var ute, hade hemmanet 

 ej befunnits vara upprättat, utan hade man på en del 

 hemman satt nya åbor, vilka ävenväl fingo frihetsår. Nu 

 borde sådana åtgärder vidtagas, att slika oordningar 

 skulle förekommas. Hagert ville förbehålla Finland rätt 

 att hålla en särskild lantdag, om de finska ärendena ej 

 avgjordes nu. Forstéen förenade sig härom. Avslutningen 

 blev denna gång uppskjuten, men ungefär två veckor 

 senare genomdrevo hattarna likväl av politiska skäl, att 

 riksdagen skulle avblåsas den 8 september, ehuru det se- 

 dermera visade sig nödigt att det oaktat låta förhandlin- 

 garna fortgå till den 12:te. 2 



Efter den officiella avslutningen beslöts, att samtliga 

 fullmäktige från städerna i Finland skulle gå till de öv- 

 riga stånden och rekommendera de finska angelägenhe- 

 terna till ett skyndsamt slut. 3 I prästeståndet påpekade 

 prosten Johan Amnell, * att besvären från Finland borde 



1 Dagen förut hade ståndet bifallit till § 37 i allmogens all- 

 männa besvär rörande tillsättandet av en kommission i Finland och 

 Österbotten för att undersöka, vad befolkningen lidit, och sedan av- 

 göra frågan om antalet frihetsår. Borgarst. prot. 16 aug. 1743. 



2 Malmström III s. 229 f. 



3 Borgarst. prot. 10 sept. 1743. 



4 Amnell intager en betydande plats bland frihetstidens finska 

 riksdagsmän. Han föddes 1692. Ar 1733 blev han kyrkoherde i 

 Tammela och senare prost därstädes. Dog 1772. Han var 4 ggr. riks- 

 Bidrag t. känned. af Fini. 



