67 



befolkade länet var icke att tillråda, utan hellre borde man 

 blott påbjuda, vad som skulle betalas, eller helst avräkna 

 det mot folkets fordringar. 8 000 cl. smt. besparingar fun- 

 nos, och med dem kunde man täcka bristen i länets stat. 

 Invånarnas offervillighet var stor, och som bevis därpå an- 

 fördes, att de, ehuru befolkningen i de andra länen på 

 grund av sin större rikedom lidit mindre, likväl gått in 

 på att under frihetsåren småningom samla medel till mun- 

 deringar, medan rusthållarna i Nyland vägrat göra det. l 



Angående tillståndet i Österbotten äro meddelandena 

 icke lika vidlyftiga. Landshövdingen Gr. Creutz nämner 

 varken i sin riksdagsrelation eller i sina skrivelser till K. M:t 

 om svårigheter härflutna ur kriget. Detta berodde på att 

 någon egentlig krigföring icke ägt rum i länet, då det 

 endast ockuperats av fienden. Han framhåller likväl, att 

 missväxt och boskapssjukdomar i stor omfattning hemsökt 

 länet, så att redan i augusti 1742 stora skatterester upp- 

 stått i alla fögderier. 2 Allmogen hade t. o. m. blivit upp- 

 studsig, ej velat betala sina skatter och hotat att söka 

 skydd hos kejsarinnan. 3 



Av ovan anförda skildringar framgår, att tillståndet 

 i Finland efter 1741 — 43 års krig överhuvudtaget måste 

 betecknas såsom mycket dåligt, ehuru givetvis ej så då- 

 ligt som efter Stora ofreden. Det är klart, att de trakter, 

 där härarna företrädesvis rört sig, lidit mera än avlägs- 

 nare nejder, men dock får ej förbises, att även dessa haft 

 nog så starka känningar av kriget. I ett redan förut 

 fattigt och genom missväxt och boskapsstörtning ytterli- 

 gare utarmat land, måste de stora proviant- och foder- 



1 Lhd. skr. Nysl. — K:gårds län 5 maj 1746. 

 ' 2 Creutz' riksd. rel 9 aug. 1742. — Lhd. skr. Ö:botten 25 sept. 

 1741, 6 mars, 7 april 1742, 12 juni 1745. 

 3 Lhd. skr. Ö:b. 28 aug. 1742. 



Nat. o. Folk, H. 73 N:o 2. 



