71 



Hedman. I besvärsdeputationen hade ständerna, såsom ti- 

 digare framhållits, i det hela taget undvikit att invälja fin- 

 nar; vid valen till regleringsdeputationen var förhållandet 

 ett annat. Det är emellertid ofta förenat med svårigheter att 

 avgöra, huruvida en person bör anses hava varit finne eller 

 ej. Särskilt gäller detta adelns medlemmar, av vilka flere 

 lika mycket kunde anses hemma på ena som på andra 

 sidan Bottenhavet. Därtill kommer, att uppfattningen om 

 vilka personer borde räknas som finnar, då var väsentli- 

 gen olika mot nu. Vi anse nationaliteten eller födelseor- 

 ten vara den avgörande faktorn, medan man då tyckes 

 hava ansett boningsorten vara bestämmande. 1 



Landshövdingarna Creutz böra väl emellertid anses 

 hava varit finnar, Lagerflycht hade uppvuxit i Finland 

 och Seulenberg hade i många år tjänstgjort som officer 

 i Finland. Att Leijonmarck icke räknades till de finska 

 medlemmarna, oaktat fadern var finne, samt Norden- 

 creutz, ehuru han var född i Finland, tyckes framgå av 

 deras inval i finska besvärsdeputationen. Av deputatio- 

 nens 15 ledamöter kunde sålunda 10 à 12 anses vara 

 finnar. 



I deputationens sammansättning inträffade snart en 

 förändring, i det baron C. J. Creutz, då han den 1 au- 

 gusti begav sig till sitt hövdingedöme, ersattes av överst- 

 löjtnant Sprengport. 2 Även greve Gust. Creutz deltog ej 

 längre än t. o. m. clen 12 augusti i deputationens arbete, 



1 Upplysande i detta avseende äi - valet av ledamöter till F. Besv. 

 D. i R. o. A. (se sid. 6). Betecknande är även ett uttalande av över- 

 intendenten C. Hårleman vid 1747 års riksdag. Han yttrade nämli- 

 gen, „at han för sin del sielf önskade at blifva finne ock. hoppades, 

 at sådant snart nog torde skie, om en des förehafvande handel går 

 för sig". K. o. A. prot. 7 febr. 1747 (XV s. 439). 



2 F. Begl. D. prot. 1 aug. 1748'. 



Nat. o. Folk, H. 73, N:o 2. 



