155 



språk, och att tryckningen blev understödd, så att böc- 

 kerna blevo billiga. Finnarna borde läras svenska för att 

 till tungomålet bliva lika goda svenskar som till hugen. 

 Det förvånade honom, att de ej lärt sig svenska på 700 

 år, medan de, som kommit under Ryssland, lärt sig ry- 

 ska på 7. Vid lägligt tillfälle ärnade han framställa ett 

 förslag, huru detta inlärande av svenska lättast kunde 

 gå för sig. 



§ 3. Om ej försvaret i Finland blev ordnat, var 

 ingen förmögen man hugad att slå sig ned där, men för 

 att få försvarsverket i skick behövdes kartor. Vad an- 

 läggandet av en fästning vidkom, var Helsingfors för av- 

 sides för handeln på Savolax, hamnen i Borgå var ej god 

 nog, men Degerby var en lämplig ort. Där borde en 

 stor sjö- och lantfästning anläggas. Flottan var dock 

 det viktigaste vid försvaret, ty så länge Sverige behärs- 

 kade havet, kunde Byssland ej tränga fram. Om Hangö- 

 udd ej var en lämplig ort för en sjöfästning, kunde Slite 

 på Gottland utses därtill. På insjöarna borde bestyckade 

 fartyg hållas. Dessutom borde lätta trupper och om vin- 

 tern skidlöpare uppställas. 



§ 4. Folkmängden i Finland hade beräknats på 

 följande sätt: Om man antog, att i Finland såsom i Sve- 

 rige funnos omkring tusen själar i varje socken, och då i 

 landet funnos 900 socknar, steg antalet invånare till 

 900 000, d. v. s till inemot en miljon. 1 Detta var dock 

 för mycket, ty enligt kammarkollegiets uppgifter funnos 

 endast 132 937 mantalsskrivna personer på landet och 

 9 669 i städerna, alltså .sammanlagt 142 606 personer. Så- 

 ledes borde ytterligare finnas över 800 000 i mantalsläng- 



1 Enligt Ad. Ne o vi us i Atlas över Finland l:sta uppl. 32 a 

 s. 7 var församlingarnas antal år 1700 335 och år 1800 429. 



Nat. o. Folk, H. 73, S:o 2. 



