180 



till medlemmarna i besvärsdeputationen till största delen 

 voro finnar. Dess uppdrag var även vidare, och tack 

 vare freden, kunde man vara betänkt på åtgärder utöver 

 dem, som närmast avsågo nödens lindrande. Naturligt 

 nog togo de förslag, som avsågo att bota revorna efter 

 kriget, lejonparten av deputationens intresse ocli tid i 

 anspråk, men den blev likväl i tillfälle att arbeta för en 

 framtida utveckling. Flere av deputationens förslag blevo 

 av ständerna gillade. Främst gäller detta förslagen om 

 frihetsår och särskilda ersättningar och gottgörelser för 

 genom kriget lidna förluster, om inrättandet av spann- 

 målsmagasin samt det förslag, som för framtiden blev det 

 betydelsefullaste, nämligen om tillsättandet av en finsk 

 ekonomiekommission. 



Av finska ekonomiekommissionens ledamöter var 

 visserligen endast en finne, och två hade under vistelse i 

 landet lärt känna detsamma, men tack vare den omstän- 

 digheten, att kommissionen gjorde Faggots förslag och 

 uttalanden till sina, kom dess viktigaste aktstycke, betän- 

 kandet av den 18 juni 1745, att få en genomgripande be- 

 tydelse. De under de följande riksdagarna tillsatta finska 

 deputationerna gå i huvudsak vidare på de av ekonomie- 

 kommissionen utstakade banorna. 



