20 



trans-Terpin ur dipenten. Också i detta fall erliålles 

 denna det vanliga terpinets geometriskt isomera modifi- 

 kation. trans-Terpinet utgör en del af den produkt, som 

 kvarblir löst i syran, och kan erhållas genom att neutrali- 

 sera denna med bariumhydroxid samt extrahera den 

 till torrhet indunstade delen af filtratet häraf med alkohol, 

 samt omkristallisering af extrakt et. Smältpunkten ligger 

 vid 156 — 158° och bibehåller sig efter uppblandning med 

 trans -terpinet från den förra försöksserien. 



Hvardera terpinets bildning ur dipenten, som här för 

 första gången realiserats, äger stort intresse. Härigenom 

 fylles den ena återstående luckan i serien pinen, terpineol, 

 terpin, dipenten och vice versa (jfr. formlerna å sid. 6). 



3. Förvandling af terpinhydratet ur pinen eller dipenten 



i terpineol. 



Denna vid invärkan af syror skeende reaktion OjoÄ^jg 

 {0H)2 — H^O^C^^^qH-^^ . OH är visserligen redan förut känd, 

 men försöken utfördes dels för att pröfva arbetssättet 

 samt erhålla orientering angående olika sj^rors vatten- 

 af spjälkande förmåga, dels för att utröna den bildade 

 terpineolens art och egenskaper. 



100 g icke omkristalliseradt terpmhydrat behandlades 

 med vattenånga efter tillsats af litet natronlut till neutral 

 reaktion, hvarvid 2 à 3g oljartad substans öfverdestillerade. 

 Därefter utspäddes lösningen, så att vattenkvantiteten 

 blef jämt 1,000 g, 25 g 20-proc. svafvelsyra tillsattes, så att 

 syrekoncentrationen blef ^4%? "^^^ vattenånga inleddes. 

 Sålunda erhölls 66 g terpineol, som dock hade en oange- 

 näm lukt. En ny portion af omkristalliseradt terpin- 

 hydrat destillerades med vattenånga i närvaro af 1 1. ^4% 



Bidrag t. känned. af Fini. 



