De statistiska källorna. 



Befolkningsstatistiken räknar, som kändt, höga anor i 

 vårt land. Redan i 168G års kyrkolag anbefalles präster- 

 skapet att föra förteckningar öfver födde och döde, de seder- 

 mera s. k. kyrkoböckerna. Dessa voro ganska specificerade 

 och innehöUo redan från 1750 uppgifter om själfmorden. 



Den långvariga och folködande stora ofreden 1700 — 

 1721 tillskyndade Sverige och Finland många lidanden, 

 bland hvilka särskildt folkbristen var mycket kännbar. En 

 kunglig befallning utfärdades därför 1736 till alla konsisto- 

 rier att insamla och till konungen insända förteckningar 

 öfver alla i hvarje stift årligen födde och döde personer. 

 En tid därefter, 1748, faststäldes vissa tabellformulär för 

 afgifvandet af årliga uppgifter öfver födde, vigde och döde, 

 samt öfver invånarnes antal och fördelning efter kön, ålder, 

 stånd^ m. m. Härifrån och från dessa tabellers första till- 

 lämpning 1749, räknar det svenska och finska tabellverket 

 sin begynnelse. I hvarje församling skulle pastor föra kyrko- 



