127 



i det närmaste uppnås af den höga siffran tjugu år tidi- 

 gare, eller för det politiskt upprörda året 1848. 



Angående sistnämda år säger Saelan i sitt förut cite- 

 rade arbete: det var den till följe af missväxten år 1846 

 öfver hela Europa uppkomna höga prisstegringen af lifsför- 

 nödenheterna, som förorsakade denna rubbning i de vanliga 

 samhällsförhållandena. 



Med anledning af dessa höga siffror för åren 1848 

 och 1868, samt för flere af de föregående åren, är det skäl 

 att egna någon uppmärksamhet åt missväxternas inflytande 

 på själfmordsfrekvensen. 



Först må erinras om det stora inflytande som årsväx- 

 tens beskaffenhet utöfvar på befolkningens tillväxt, antalet 

 giftermål samt antalet födde och döde. I få länder fram- 

 träder detta inflytande så ögonskenligt som i Finland, där 

 nära 90 procent af befolkningen lifnär sig af jordbruk och 

 endast 7 procent finna sin utkomst genom handel och in- 

 dustri, samt där dessutom landets nordliga läge och hårda 

 klimat så ofta förstört skördarne. Under tiderymden 1812 

 — 1868 har, enligt Finlands offlciela statistik, 5 år visat 

 större antal döde än födde, och hvarje af dessa år har före- 

 gåtts af svåra missväxter. Så det olj^ckliga året 1832, un- 

 der hvilket en sen vår, kall och regnig sommar samt starka 

 och tidiga höstfroster förstörde växtligheten; 1833 uppgick 

 mortaliteten till 64 på 1,000 personer och nativiteten ut- 

 gjorde 41 på 1,000. 1835 var åter missväxt och dödspro- 

 centen steg genast följande år till 45 pro raille. Alla dessa 

 olyckliga siffror öfverträffades dock vida under nödåren 1867 

 och 1868. Flere af de föregående åren, 1862 — 1865, hade 

 skörden varit dålig, hvarför landet öfversvämmades af hela 

 familjer af tiggare, som förde med sig smittosamma sjukdo- 

 mar, tyfus och koppor. Härtill kom en mycket stor foder- 



