136 



anledas geuora alkoholmissbruk, hvilket uärmast gäller för- 

 hållandena i Tj^skland. 



Ryssland. Hela den slaviska folkrasen är i allmänhet 

 föga böjd för själfmord, hvaremot bränvinskonsumtionen i 

 Eyssland sedan läng tid varit betydande; öl och vin drickes 

 högst litet. I europeiska ßysslaud, utom Polen, förtärdes 

 1880 4 liter alkohol (100 %) på hvarje person under året; 

 1885 steg denna siffra till 4,8 liter. Emellertid saknas sta- 

 tistiska uppgifter för afgörande af själfmordsfrekvenseus sti- 

 gande eller fallande i jämbredd med förbrukningen af sprit- 

 drycker. Legoyt anför en statistik ur tidningen Golos, om- 

 fattande 842 själfmord i St. Petersburg mellan åren 1860 

 — 71, angifvande deras orsaker: nämligen 



Alkoholism .... 38, so procent 



Sinnessjukdom . . 37,58 „ 

 Husliga sorger . . 7,io „ 

 Kroppsliga lidanden 7, 02 „ 



I intet annat land, tillägger uämde författare, utöfvar 

 alkoholismen ett så beklagligt inflytande på själfmordens 

 än tal, som i Eyssland. 



En rysk medicinsk tidskrift innehöll 1875 uppgiften 

 att själfmorden i Petersburg, Moskva, Vilna, Kieff, Kasan, 

 m. fl. större r^^ska städer, under senare tider betydligt till- 

 tagit. 



Danmarh, Hamlets fädernesland, är själfmordets klas- 

 siska jord, och har redan länge haft försteget i detta sorg- 

 liga afseende framom andra nordiska länder. Danmarks 

 själf m ordssiffror öfverträffas i Europa endast af konungari- 

 ket Sachsens. På samma gång är förbrukningen bland dess 

 innevånare af spritdrycker ovanligt stor, mycket större än i 

 något annat nordligt land, och sannolikt störst bland alla 



