138 



Tab. IV. 



Själfmord i Daumark 1845—85. 





Antal själf- 



Själfmord ge- 





mord på 1 mil- 



nom drycken- 



Ar 



jon innev. i 



skap i 7o af ' 





medeltal 



alla själf- 





per år. 



mord. 



1845—55 



250 



17,5 



1856—60 



276 



26,5 



1861-65 



274 



31,7 



1866-70 



■ 270 



32,4 



1871—75 



244 



36,2 



1876—80 

 1881-85 



268 

 249 



[34,9 



Danmarks officiella statistik anmärker, att de siffror 

 som angifva antalet själfmord betingade genom diyckeuskap 

 och hvilka ofvau intagits, snarare äro för låga än tvärtom. *) 



Norge erbjuder i många afseeuden afvikelser från för- 

 hållandena i de öfriga skandinaviska länderna, Danmark och 

 Sverige. Först och främst är själfmordens antal här för 

 närvarande betydligt mindre än i dessa länder, samt stadt 

 i ett regelbundet aftagande sedan 1854; vidare är detta 

 lands bränvinskonsumtion lägre och aftager likaledes snart 

 sagdt år för år, hvarvid må erinras att bränvinet i Norge, 

 liksom i Sverige och Danmark, var mycket lätt tillgängligt 



*) Angående Jutlands städer, hvilka hafva en lika stor själf- 

 mordsfrekvens som Köpenhamn, har det framgått, att öfver 50 procent 

 af de manliga, och mer än 15 procent af de kvinliga själfmördarne, va- 

 rit drinkare. 



