145 



I Norge däremot är förhållandet mellan alkohol och 

 själfmord tydligast uttaladt och enklast; där hafva både 

 själfmordsfrekvensen och alkoholkonsumtionen under de fyra 

 sista decennierna i nästan samma proportion aftagit. 



I Sverige märkes ett tydligt nedgående af själfmor- 

 dens antal, samtidigt med husbehofsbränningens upphörande, 

 men efter denna tidpunkt hafva själfmorden åter betydligt 

 ökats, oaktadt bräuvinskonsumtion i någon mån aftagit. 



Enligt officiella uppgifter hade af de i Sverige under 

 åren 1861—77 obducerade själfmördarne, 28 procent i medel- 

 tal haft rus och rusdrycker, som lagligeu styrkt orsak. Här- 

 vid bör dock anmärkas, att i Sverige icke h varje fall af 

 själfmord obduceras. 



Efter allt detta kan mau ej gärna förneka att alko- 

 holen utgör en af de allmännaste orsakerna till själfmordet, 

 ehuru till följe af våra dagars invecklade samfundsförhål- 

 landen och allt mer ökade kamp för tillvaran, ingalunda 

 den enda. 



Till belysande af själfmordens och bränvinets förhål- 

 lande till hvarandra bifogas en grafisk framställning af den 

 relativa själfmordsfrekvensen och alkoholkonsumtionen i Fin- 

 land, Sverige, Norge och Danmark under åren 1861 — 95, 

 och vilja vi här angående densamma tillägga, att ölkonsum- 

 tioneu alls icke, vid kurvorna för alkohol, tagits i betrak- 

 tande, ehuru det ej torde vara alldeles utan inflytande här- 

 vidlag. 



Angående Danmark och Sverige, med deras isynnerhet 

 tidtals mycket stora bräuvinskonsumtion, må ännu erinras 

 om den af rättsläkare och patologer framhållna invärkan af 

 alkoholen på drinkarens afkomlingar, hvilka ofta visa för- 

 minskad motståndskraft såväl mot yttre inflytelser som mot 

 alkoholens lockelser; man kan därför med skäl antaga, att 



