152 



riga europeiska länder, där den ökade konkurrensen på alla 

 områden vanligtvis söker sina oifer bland samhällets svagare 

 individer, hvilka ej kunna bestå i den alltmer framträdande 

 kampen för tillvaron. I alla händelser synes alkoholen ej 

 hos oss numera kunna utöfva ett så stort inflytande på själf- 

 m ordsfrekvensen, som för några decennier tillbaka. 



Själfmordeus antal i Finland är emellertid betj^dligt 

 mindre än i våra grannländer, oaktadt i Norge t. ex. alko- 

 holkonsumtionen icke är högre än hos oss. Sverige däremot, 

 där dubbelt mera bran vin drickes, har äfven dubbelt flera 

 själfmördare än Finland. 



Franhrihe. Själfmordet har i intet annat land varit 

 föremål för en så stor uppmärksamhet från statens, skrift- 

 ställarnes, statistikernas och läkarnes sida som i Frankrike, 

 och i synnerhet har man bemödat sig att fastställa själf- 

 mordets orsaker, ofta dock mera från teoretisk än praktisk 

 synpunkt. En af dessa författare, Legoyt, anmärker med 

 rätta, att Frankrike är ett af de länder där själfmord 

 oftast begås, men hvarest tillika befolkningen minst tillvä- 

 xer. 1 länder med hög nativitetsiffra, som Tyskland och 

 Eugland, är dödligheten genom själfmord endast en obetyd- 

 lig nationalförlust; icke så i Frankrike, där det minsta antal 

 barn födes bland alla länder på jorden. Flere franska statis- 

 tiker hafva hänvisat på sambandet mellan själfmord och 

 dryckenskap; Lunier t. ex. säger, att förökningen af alko- 

 holkonsumtionen under de senare åren är för Frankrike en 

 lika stor nationalolycka som kriget 1870. Andra författare 

 hafva framhållit, att i de delar af landet, där mest bränvin 

 fortares, har antalet af till militärtjänst dugliga betydligt 

 aftagit; förbrytelserna tillväxa år för år, sinnessjukdomarne 

 ökas på ett förfärande sätt, och själfmorden väcka regerin- 

 gens och statsmännens oro genom sitt rapida tilltagande, 



