163 



länder anföres som ett kriterium på graden af alkoholens 

 invärkan på samhället och slägtet. 



Ännu framg-år ur tabellen, att omkring- en fjärdedel af 

 alla själfmord hos oss beror på sinnesrubbning", och ungefär 

 hälften af detta antal direkte på alkoholmissbruk ; att denna 

 sistnämda siffra dock i värkligheten är större än så, synes 

 sannolikt, då vi erinra oss att en hel hop af sinnessjukdo- 

 marne enligt regeln beror på alkoholmissbruk. 



Hvad som kan vara orsak till den märkbara minsknin- 

 gen af sinnessjukdom som själf mordsorsak bland mankönet 

 under decenniet 1871 — 80, torde vara svårt att säga; må- 

 hända beror detta till någon del därpå, att obducenterna 

 ej mera fäst så stor vigt vid detta orsaksmoment som förut^ 

 måhända ock på andra orsaker. Vi hafva i det föregående 

 som karaktäristiskt för vårt samhålle under ifrågavarande 

 decennium sökt framhålla tvänne omständigheter, hvardera 

 för sig hämmande själfmords tillväxten; å ena sidan ett ef- 

 ter de föregående nödåren öfverallt vaknadt intresse för 

 ekonomisk och social utveckling, hvarvid dock konkurrensen 

 och kampen för tillvaron ännu ej hunnit göra sig så gäl- 

 lande, som under senare tider; å andra sidan åter den ge- 

 nom husbehofsbränningens upphörande minskade bränvins- 

 tillgåugeu; hvardera af dessa omständigheter hämma natur- 

 ligtvis äfven tillväxten af sinnesrubbade, och uttala sig må- 

 hända till någon del i nyss antydda siffror. 



Om vi ännu kasta en blick på de båda könens rela- 

 tiva andel i själfmordens förekomst i Sverige (tab. VII) så 

 finna vi, att decenniet, 1881 — 90 erbjuder ungefär samma för- 

 hållande mellan frekvensen hos hvardera könet som hos oss, 

 ehuru likvisst med den stora åtskilnad, att själfmorden där 

 öfverhufvudtaget äro mer än dubbelt allmännare än i vårt 

 land. Medeltalet för detta decennium utvisar nämlig-en, att 



